Wikipedia:Bybrunnen/Arkiv 2019-08
Ölandsdräkten[redigera | redigera wikitext]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Svenska_folkdr%C3%A4kter%2C_del1%2C_Nordisk_familjebok.jpg/190px-Svenska_folkdr%C3%A4kter%2C_del1%2C_Nordisk_familjebok.jpg)
Jag upptäcker det saknas illustration till artikeln Ölandsdräkten. Både Silvia och Viktoria bär den på Viktoriadagen, men även det evenemanget verkar det helt saknas bilder från(!). Har någon en bild i byrålådan, för inte skall vi väl behöva cropa ut den ur bilden thYger (diskussion) 16 juli 2019 kl. 14.49 (CEST)
- Ska se vad jag kan göra när jag är tillbaka på jobbet (Nordiska museet), vi bör kunna ordna fram något! Ambrosiani (diskussion) 18 juli 2019 kl. 12.27 (CEST)
Patrullera?[redigera | redigera wikitext]
Vad betyder det att man patrullerar sidor och vad händer om man gör det? Supersonicer (diskussion) 18 juli 2019 kl. 14.07 (CEST)
- Det är en form av kvalitetskontroll för nya artiklar och andra sidor. Kortfattat betyder att man går igenom sidan eller artikeln och ser till att den lever upp till Wikipedias standardkrav. Om en artikel innehåller brister ska den märkas upp med mallar innan den markeras som patrullerad (en länk på sidan). De flesta registrerade användare kan patrullera artiklar, men det är viktigt att man har kontrollerat sidan och vidtagit åtgärderna först. Du kan läsa mer ingående om det i Wikipedia:Projekt patrullering av nya sidor. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 18 juli 2019 kl. 14.45 (CEST)
MediaWikiNotis om Wikimania och anmälan?[redigera | redigera wikitext]
Hej!
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Wikimania2019_logo.svg/250px-Wikimania2019_logo.svg.png)
Som ni nog vet börjar det dra ihop sig till Wikimania i Stockholm. Det vore jätteroligt om vi fick så många från Sverige som möjligt att delta, och från vår sida vore det därför väldigt bra om vi kunde köra några wikinotiser om att anmäla sig innan anmälningstiden går ut 31 juli.
Vi har skrivit två förslag för inloggade (som informerar om konferensen) och ett för oinloggade (som informerar om den session på fredagen som är specifikt gjord för en mer extern publik). Tror ni att det skulle gå att göra? Vi tänker oss i så fall exempelvis från 24 till 31 juli, alltså löpande under en vecka.
- Förslag för oinloggade
- Hur kan Wikimedia och fri kunskap bidra till de Globala målen? Under Wikimania Spotlight Session på Stockholms universitet 16 augusti försöker vi hitta svar på just den frågan. Anmäl dig innan 31 juli.
- Förslag för inloggade (ett kortare och ett längre)
- “Anmäl dig till Wikimania 2019! 14-18 augusti äger Wikimediarörelsens största årliga evenemang rum i Stockholm. Fem dagar fyllda med workshops, seminarier och föreläsningar om fri kunskap och de Globala målen. Anmäl dig senast 31 juli för att säkra din plats.”
Allt gott,
Eric Luth (WMSE) (diskussion) 19 juli 2019 kl. 11.17 (CEST)
- Det låter rimligt. Wikimania är ett av de evenemang som är listade som godkända i Wikipedia:MediaWikinotis och med differentierade meddelanden mot olika målgrupper (som också känns rimliga) tycker jag att det bara är att köra. Hoppas att det kommer mycket folk! ♥Ainali diskussionbidrag 19 juli 2019 kl. 11.23 (CEST)
- Fast det här tycker jag flödar bättre, ingen direkt skillnad i budskapet men undviker upprepning av "anmäl dig": "14-18 augusti äger Wikimediarörelsens största årliga evenemang Wikimania rum i Stockholm. Fem dagar fyllda med workshops, seminarier och föreläsningar om fri kunskap och de Globala målen. Anmäl dig senast 31 juli för att säkra din plats.” ♥Ainali diskussionbidrag 19 juli 2019 kl. 11.29 (CEST)
- Bra förslag! Eric Luth (WMSE) (diskussion) 19 juli 2019 kl. 11.34 (CEST)
- Fast det här tycker jag flödar bättre, ingen direkt skillnad i budskapet men undviker upprepning av "anmäl dig": "14-18 augusti äger Wikimediarörelsens största årliga evenemang Wikimania rum i Stockholm. Fem dagar fyllda med workshops, seminarier och föreläsningar om fri kunskap och de Globala målen. Anmäl dig senast 31 juli för att säkra din plats.” ♥Ainali diskussionbidrag 19 juli 2019 kl. 11.29 (CEST)
Ett litet "hojt" för ett aktuellt ämne...[redigera | redigera wikitext]
...nämligen att det är 50 år sen den första bemannade månlandningen. Intresset är stort vilket visar sig i artikelbesök - den om månlandningen/Apollo 11 hade över 9000 visningar igår. Neil Armstrong över 2000, Buzz Aldrin 2800, Michael Collins 1100. Och den om konspirationsteorier om månlandningarna nådde nästan upp till 1000.
Jag har haft tre deltävlingar med mån- och rymdfärdstema, men det finns fortfarande mycket att förbättra i olika artikar på området. Inte minst i just den om Apollo 11. Finns det nån som vill göra en insats på området? Gärna artiklarna ovan. Det finns även artiklar som är intressanta i samband med "50-årsfirandet" på Månadens uppdrag (både bland de "vanliga" uppdragen och specialuppdragen).
// Zquid (diskussion) 20 juli 2019 kl. 13.04 (CEST)
Källfråga (Samma tidningsartikel, nya uppgifter pga uppdatering)[redigera | redigera wikitext]
Igår kväll uppdaterade jag artikeln om rymdfarkosten Chandrayaan-2 med uppgiften om att den skulle skjutas upp under natten. Källa var en artikel på SVT. Men lite senare blev uppskjutningen... uppskjuten... och SVT-artikeln uppdaterad med denna uppgift. [1] Jag får inte fram den första versionen. Resultatet är att min info i wp-artikeln inte bara är felaktig (vilket beror på sent ändrad planering, sånt händer) utan även saknar stöd i svt-artikeln. Detta är första gången jag märkt något sådant. Är det vanligt att media ändrar artiklar på detta vis? // Zquid (diskussion) 15 juli 2019 kl. 17.00 (CEST)
- Som jag förstår det har detta tyvärr blivit vanligare. Artiklar på webbsidor uppdateras utan att äldre versioner finns kvar, ofta även utan att det nämns någonstans att det gjorts eller vilka förändringar som gjorts. Dubbeltänk (diskussion) 15 juli 2019 kl. 17.07 (CEST)
- Sedan tidningarna kom ut på webben har materialet där setts som färskvara, som kan uppdateras efter hand när nya uppgifter inkommer. För tidningens del har inget direkt intresse av versionshantering funnits. Om nya uppgifter inkommer "rättas" den gamla artikeln, om den är färsk. Något som en hel del gamla tidningsskribenter kan gilla i förhållande till papperstidning där en gång tryckt står kvar oavsett hur fel det blev. Deryni (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.28 (CEST)
- Det går väl alltid att titta efter om den gamla versionen finns arkiverad på Wayback Machine eller liknande. Eftersom det var kort tid mellan uppdateringarna lär chanserna vara mindre. Google kan ibland också ha kvar en version som är någon dag eller några dagar gammal. Ett annat alternativ är att kontakta skribenten på SVT och höra efter. Att artiklar på webben uppdateras om det framkommer att den innehåller felaktigheter eller om något förändras med tiden är väl vanligt, men jag skulle inte säga att det är så vanligt att uppgifterna helt förändras. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 18 juli 2019 kl. 15.16 (CEST)
- Vid större nyheter händer det att man uppdaterar. Det kan också hända att man för in rättelser i efterhand om någon som är omskriven klagar. Det är lätt att lova ändra på webben, men det är sällsynt att de publicerar rättelser i tryckt media. Även detta ett källproblem. Wayback Machine är som nämt bra. Man kan hjälpa dem på traven genom att installera deras webbläsartillägg och själv se till att versionerna man använt som källa sparas hos dem. Särskilt bra om man skriver om nyheter. Machatjkala (diskussion) 20 juli 2019 kl. 09.43 (CEST)
- Rättelser brukar förekomma i tryckt media också, men ofta bara som en liten notis i följande upplaga. Det kanske även kan vara värt att tillägga att Wayback Machine har gått ut med att de har mycket begränsade resurser och är i behov av frivilliga donationer för att kunna leva vidare. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 21 juli 2019 kl. 11.50 (CEST)
- Vid större nyheter händer det att man uppdaterar. Det kan också hända att man för in rättelser i efterhand om någon som är omskriven klagar. Det är lätt att lova ändra på webben, men det är sällsynt att de publicerar rättelser i tryckt media. Även detta ett källproblem. Wayback Machine är som nämt bra. Man kan hjälpa dem på traven genom att installera deras webbläsartillägg och själv se till att versionerna man använt som källa sparas hos dem. Särskilt bra om man skriver om nyheter. Machatjkala (diskussion) 20 juli 2019 kl. 09.43 (CEST)
- Det går väl alltid att titta efter om den gamla versionen finns arkiverad på Wayback Machine eller liknande. Eftersom det var kort tid mellan uppdateringarna lär chanserna vara mindre. Google kan ibland också ha kvar en version som är någon dag eller några dagar gammal. Ett annat alternativ är att kontakta skribenten på SVT och höra efter. Att artiklar på webben uppdateras om det framkommer att den innehåller felaktigheter eller om något förändras med tiden är väl vanligt, men jag skulle inte säga att det är så vanligt att uppgifterna helt förändras. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 18 juli 2019 kl. 15.16 (CEST)
- Sedan tidningarna kom ut på webben har materialet där setts som färskvara, som kan uppdateras efter hand när nya uppgifter inkommer. För tidningens del har inget direkt intresse av versionshantering funnits. Om nya uppgifter inkommer "rättas" den gamla artikeln, om den är färsk. Något som en hel del gamla tidningsskribenter kan gilla i förhållande till papperstidning där en gång tryckt står kvar oavsett hur fel det blev. Deryni (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.28 (CEST)
- @Zquid: Om du är orolig för att en artikel ska komma att ändras kan du alltid själv göra en "webbplatsdump" i waybackmachine. Här kan du se hur. Jag gjorde själv en dump av svwp:s huvudsida precis: se huvudsidan här hämtat från the Wayback Machine (arkiverat 20 juli 2019). – GeMet [diskussion] 20 juli 2019 kl. 17.48
Adelsätter[redigera | redigera wikitext]
Not: det har pågått en diskussion om namnskick för enskilda adelsmän på Diskussion:Bengt Oxenstierna (1623–1702). Detta inlägg handlar tangerar endast den diskussionen.
Först måste jag nog ge en kortare introduktion: på Riddarhuset förses varje ätt med ett nummer. Om vissa personer ur en släkt ges en ny och finare titel skapas formellt en ny ätt med samma namn men nytt nummer; detta kan ske flera gånger för samma släkt. En sådan ätt kan även särskiljas efter att den tilldelats ett visst område som förläning, och kan då kallas t.ex. "Oxenstierna af Södermöre". Varken nummer eller område används speciellt ofta för att omtala de enskilda personerna, utan man nöjer sig med ättnamnet: "Axel Oxenstierna" (undantag finns, för de medeltida ätter som trots att de saknar påvisat släktskap ändå vid senare tillfällen antagit samma ättnamn samt vissa släkter som aldrig antog ett ättnamn).
Jag har på senare tid noterat att det skapats en del kategorier och liknande där riddarhusets numrering av ätten ingår. Detta gäller såväl fall där namnet enbart bärs av en enda formell ätt, exempelvis Kategori:Hamilton (ätt nummer 86), som där det finns flera ätter under samma namn, som underkategorierna till Kategori:Wrangel (som både anger nummer och ort). För mig verkar detta tillkrånglat och onödigt. Jag har viss förståelse för att man kan vilja skilja på de olika ätterna på Riddarhuset, men i så fall bör ett av systemen räcka, förslagsvis det med ort, som är enklare att komma ihåg och inte ger primat åt svenska riddarhuset över t.ex. det finska.
Det vore också praktiskt om kategorinamnen kunde bli lite mer konsekventa. Som det är nu namnges de på flera sätt: "Ätten Wrede", "Wrede" eller "Wredeätten". Jag menar att det första av dessa är det mest lämpliga som norm eftersom det är tydligt och ger liten risk för sammanblandning med andra kategorityper. För de ätter som har traditionella namn där "ätt" eller "släkt" ingår behövs dock inte tillägget (exempelvis Forstenasläkten). För de fall där flera släkter tagit samma namn bör kategorierna skiljas genom något lämpligt tillägg ur litteraturen. Liknande ändringar bör göras även för icke-adliga släkter, t.ex. kategori:Wallenbergssläkten.
Det finns också vissa problem med artiklarna: Jag menar att det är aningen missvisande att som ange hela det formella namnet med tilläggen av ort till ätten i fetstil, t.ex. "Axel Oxenstierna af Södermöre". Detta är inte vad han är känd som, och specificerandet av exakt ätt är för de flesta av mindre intresse. Jag menar att det bör räcka att senare i inledningen redogöra för ätten, om det överhuvudtaget är nödvändigt. Orterna bör heller normalt inte ingå i artikelnamnet.
Slutligen: flera av artiklar om adelsnamn som burits av flera släkter är i nuläget just detta: artiklar om namnet, där flera släkter förs samman. Detta verkar inte helt självklart bra, då det lätt kan leda till att information blandas samman. Jag tycker därför att artiklar som t.ex. Sture borde delas upp på flera. Artiklar som behandlar en och samma släkt, även om det formellt rör sig om olika riddarhusätter, tycker jag dock är helt i sin ordning.
För att sammanfatta detta långa inlägg: 1. Kategorier bör inte använda Riddarhusets ättnumrering. 2. Kategorier för släkter bör få standardiserade namn, där "släkt/ätt" anges på liknande sätt. 3. De orter som adelskap är kopplade till är sällan så välkända att de är lämpliga som del av det fetstilta namnet eller artikelnamnet, annat än när egentaget ättnamn saknas. 4. Information om släkter bör huvudsakligen finnas i egna artiklar, istället för samlade i artiklar som också behandlar andra släkter med samma namn.
andejons (diskussion) 21 juli 2019 kl. 09.02 (CEST)
- Det låter väl genomtänkt. Det är ett återkommande problem inom alla områden att artiklar och kategorier inte är enhetligt namngivna. Men jag vill inte förespråka en allt för strikt namngivning. Jag tycker att (adelsätt) duger som särskiljning för kategorier i de fall det behövs. /ℇsquilo 21 juli 2019 kl. 10.43 (CEST)
- En artikel som beskriver mer än ett ämne ska normalt ligga någonstans under Kategori:Förgreningssidor. Så dela upp dem du. Det gör inte så mycket om det blir färre bytes. IP 62.20.170.74 (diskussion) 21 juli 2019 kl. 11.18 (CEST)
Var med på Wikimania[redigera | redigera wikitext]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Wikimania2019_meta_banner.svg/250px-Wikimania2019_meta_banner.svg.png)
Ungefär en månad kvar tills Wikimania startar, och jag hoppas många här kommer. Wikimania är en både en lärorik och trevlig tillställning, och det kommer att komma många Wikimedianer från alla delar av världen för att vara med. Här kommer lite info för intresserade:
- Programmet börjar ta form, så det går att planera vilka sessioner och presentationer en vill gå på.
- Många kringaktiviteter är på plats, bland annat
- Visningar på museer
- Kulturrundor som avslutas med skrivstugor
- Fotopromenader (tyck gärna till om var det behöver fotograferas!)
- Skrivstugor i både Stockholm och Malmö
- Wikidata menu challenge, Wikimania 2019 har startat, och pågår till 11 augusti. Var med och tävla genom att översätta och förbättra etiketter och lägga till bilder på Wikidata.
- För den som vill gå, men tycker det är dyrt, går det att söka bidrag till konferensavgiften från Wikimedia Sverige. Läs mer här och fyll i ansökningsformuläret
senast 21 juli.- Då det bara kommit in två ansökningar än så länge håller det här erbjudandet öppet tills vidare, så det går fortfarande att fylla i ansökningen om någon är intresserad av att få ersättning för konferensavgiften. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 22 juli 2019 kl. 11.31 (CEST)
- Det går fortfarande att vara med och göra en insats som volontär, och det behövs några till. Läs mer här och anmäl intresse här.
Hoppas vi ses där! /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.54 (CEST)
- Jag ser så mycket fram emot att för en gångs skull få gå på Wikimania i Sverige. Har rest till Israel, England, Mexiko, Italien och Sydafrika för det här. Nu bara några timmars tågresa bort. /Julle (disk.) 16 juli 2019 kl. 13.18 (CEST)
Fotografering och panoramafrihet[redigera | redigera wikitext]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Wikimania_2014_photowikimeetup_partipants_01.jpg/250px-Wikimania_2014_photowikimeetup_partipants_01.jpg)
Under Wikimania kommer det utöver allt annat spännande som händer även komma många aktiva fotografer, och planering pågår för olika fotopromenader under dagarna. (Anmäl gärna intresse för att vara med eller föreslå bra ställen att fotografera eller lägg till bra verktyg för att hitta ofotograferade objekt.) På diskussionssidan där (och en ping på wikimania:relaterade aktiviteter) ställs frågan om oklarheten kring panoramafrihet i Sverige, och hur fotografer ska förhålla sig till det. Någon här som känner sig påläst nog för att förtydliga vad som gäller? /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 19 juli 2019 kl. 10.08 (CEST)
- Panoramafriheten för konstverk var ifrågasatt förre rättegången mellan BUS och WMSE, man kan till och med argumentera för att WMSE utmanade den gängse tolkningen och praxisen (även om det fanns fler som hade vägrat betala till BUS). När det gäller byggnader har ingen mig veterligen ifrågasatt panoramafriheten, inte ens upphovsmännen (mig veterligen har inte Sveriges arkitekter försökt att ta betalt för avbildningar av byggnader. Mig veterligen finns det ingen praxis, inga domstolsutfall eller en konsensus bland juridisk sakkunniga att det inte skulle råda panoramafrihet för byggnader i Sverige. Resonemang kring att det skulle råda oklarhet eller till och med att man inte skulle få sprida bilder av moderna byggnader är i mitt tycke, och utifrån den kunskap jag har, inget annat än egen forskning.--ArildV (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.34 (CEST)
- Inlägg som diskuterar artikeln flyttad till dess diskussionssida: diskussion:Socialdemokrater för tro och solidaritet.--LittleGun (diskussion) 22 juli 2019 kl. 06.03 (CEST)
Ansöker om att bli administratör på Wikiversity[redigera | redigera wikitext]
Jag vill bli administratör på svenska Wikiversity och är tacksam om några går in och röstar. Det skulle underlätta för mig att få ordning på sidan och på sikt få mer aktivitet där. Hockew (diskussion) 23 juli 2019 kl. 16.01 (CEST)
Redigeringsfilter[redigera | redigera wikitext]
Vem är användaren Redigeringsfilter? Iantriks (diskussion) 23 juli 2019 kl. 19.27 (CEST)
- Med rätt inställningar är det tekniskt möjligt att med hjälp av ett redigeringsfilter blockera och frånta användare vissa rättigheter. Som jag förstått det, så är det då denna mjukvaru-användaren som får åtgärden på sin logg när detta sker. Om den här möjligheten är öppen här på sv.wikipedia, vill jag låta vara osagt. IP 62.20.170.74 (diskussion) 23 juli 2019 kl. 19.40 (CEST)
- Nej, det är en användare som bara ska laga trasiga WP:Missbruksfilter och som presenterades i förra veckans tech news. ♥Ainali diskussionbidrag 24 juli 2019 kl. 10.24 (CEST)
- @Ainali: Det är möjligen en ny, utökad, uppgift för detta konto, men den här "systembehövda" användaren skapades redan i december 2018 och då verkar syftet ha varit att möjliggöra det Sextvå... skriver om.
- Se den här diskussionen. Det har skapat en del förvirring att detta konto dels har administratörsrättigheter och dels har olika namn på olika projekt, men sammanfattningen verkar vara att det inte är något man behöver bry sig om. --Larske (diskussion) 24 juli 2019 kl. 11.08 (CEST)
- Om jag dessutom förstått en annan sak rätt, så kan namnet på det här kontot dessutom ändras på translatewiki. Det känns lite som en säkerhetsrisk att man öht där kan ändra namn på användare här och dessutom på en användare med avancerade behörigheter. Och som Larske säger, sådana här användare ska ha samma namn på alla projekt! IP 62.20.170.74 (diskussion) 24 juli 2019 kl. 11.23 (CEST)
- Nej, det är en användare som bara ska laga trasiga WP:Missbruksfilter och som presenterades i förra veckans tech news. ♥Ainali diskussionbidrag 24 juli 2019 kl. 10.24 (CEST)
Mått: byst - midja - höft[redigera | redigera wikitext]
I infoboxen för modeller finns uppgiften "Mått: byst - midja -höft" för fylleri. Jag tycker den är problematisk. Är jag överdrivet PK då? Gör din röst hörd på Malldiskussion:Infobox fotomodell.--LittleGun (diskussion) 24 juli 2019 kl. 09.00 (CEST)
WLE-vinnare klara[redigera | redigera wikitext]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/S%C3%B6derskog-3.jpg/250px-S%C3%B6derskog-3.jpg)
Efter hård bedömning (tack Ainali och Zquid) är vinnarna i den svenska delen av Wiki Loves Earth utsedda. Utöver DalbyLennarts vinnarbild som visar olika svampar i Dalby Söderskogs nationalpark är det både träd, berg, bäckar och annat fint mellan Skåne och Lappland bland top 10 som går vidare till internationella finalen. Stort tack till alla inblandade som både bidragit med bilder och sett till att dom kommit till användning i artiklar och på Wikidata. Om någon vill göra en till insats och få lite mer ögongodis uppmuntras översättning av beskrivningar och bildtexter, samt förbättring av kategorisering för både vinnarbilderna och för alla andra fina bilder i svenska och internationella tävlingskategorin. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 15 juli 2019 kl. 15.39 (CEST)
- Även jag vill tacka - till alla som bidragit med foton, och för att jag fick sitta med i juryn. Det var verkligen svårt (men även roligt) att välja bland alla fina bilder som fanns. Jag hoppas att nästa års WLE-tävling får lika många, eller fler bidrag. Så gå gärna ut och fotografera i olika nationalparker/naturreservat, ur alla möjliga vinklar, i olika väder & årstider och på olika tider på dygnet. :-) // Zquid (diskussion) 15 juli 2019 kl. 16.42 (CEST)
- Är det inte märkligt att jag inte känner igen någon av dessa fantastiska bilder från Wikipedia:Månadens nyuppladdade bilder? Där är kvaliteten vanligen inte lika hög. /Ascilto (diskussion) 15 juli 2019 kl. 17.16 (CEST)
- Kollade lite snabbt, ser ut som de flesta bilderna inte ens används i wikipediaartiklar, så har nog lockat andra personer än de som skriver i artiklar och deltar i månadens nyuppladdade bilder. Vi borde försöka lägga in bilderna i lämpliga artiklar. Dubbeltänk (diskussion) 15 juli 2019 kl. 18.35 (CEST)
- Jag la in vinnarbilden precis åtminstone. /Grillo (diskussion) 15 juli 2019 kl. 21.54 (CEST)
- Lite vilda spekulationer, men enligt statistiken här är 136 av 720 bilder (19%) använda i olika artiklar. Bra jobb av Deryni med månadens uppdrag ligger bakom den höga användningen, men det finns förmodligen fler wikidataobjekt och artiklar som kan få fler eller nya bilder. Statistiken visar även att 98 av 132 deltagare skapade sina konton under maj, och således inte är gamla rävar som känner till månadens nyuppladdade bilder och med självklarhet själva lägger in bilder i artiklar. Tror ni det är bra att direkt efter uppladdning välkomna användare (mer än commons automatiska välkomstmall) och visa på hur bilder kommer till användning i artiklar, hur mycket dom visas (exempel) och uppmuntra till mer uppladdning? /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.04 (CEST)
Gillar Det låter som en riktigt god idé! Deryni (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.18 (CEST)
- @Ascilto: Tävlingen hade en banner under maj. Det är inte särskilt märkligt att det kommer in ett gäng bra bidrag från splitternya användare då tänker jag. ♥Ainali diskussionbidrag 16 juli 2019 kl. 10.52 (CEST)
- Att bilderna inte används jättemycket i artiklar kan nog också hänga ihop med att de ofta har begränsat värde som illustrationer till artiklar, även om de är jättebra bilder i sig själva. De bilder som verkligen gör nytta i artiklar är ofta av det lite tråkigare, torrare slaget. (Artikeln om Dalby Söderskogs nationalpark hade redan flera fina stämningsbilder och fick nu ytterligare en. Däremot finns ingen karta över vilket område nationalparken täcker.) Något man kanske kunde försöka få fram mer av – t ex i tävlingar – är beskrivande detaljerade bilder av enskilda växt- och djurarter. Även om de är svåra att åstadkomma. /NH 16 juli 2019 kl. 12.25 (CEST)
- Jag har bytt till mallen
{{Faktamall naturreservat WD}}
som bjuder på två länkar i infoboxen till kartor som visar utsträckningen av Dalby Söderskogs nationalpark. - --Larske (diskussion) 16 juli 2019 kl. 16.01 (CEST)
- Jag har bytt till mallen
- Att bilderna inte används jättemycket i artiklar kan nog också hänga ihop med att de ofta har begränsat värde som illustrationer till artiklar, även om de är jättebra bilder i sig själva. De bilder som verkligen gör nytta i artiklar är ofta av det lite tråkigare, torrare slaget. (Artikeln om Dalby Söderskogs nationalpark hade redan flera fina stämningsbilder och fick nu ytterligare en. Däremot finns ingen karta över vilket område nationalparken täcker.) Något man kanske kunde försöka få fram mer av – t ex i tävlingar – är beskrivande detaljerade bilder av enskilda växt- och djurarter. Även om de är svåra att åstadkomma. /NH 16 juli 2019 kl. 12.25 (CEST)
- @Ascilto: Tävlingen hade en banner under maj. Det är inte särskilt märkligt att det kommer in ett gäng bra bidrag från splitternya användare då tänker jag. ♥Ainali diskussionbidrag 16 juli 2019 kl. 10.52 (CEST)
- Lite vilda spekulationer, men enligt statistiken här är 136 av 720 bilder (19%) använda i olika artiklar. Bra jobb av Deryni med månadens uppdrag ligger bakom den höga användningen, men det finns förmodligen fler wikidataobjekt och artiklar som kan få fler eller nya bilder. Statistiken visar även att 98 av 132 deltagare skapade sina konton under maj, och således inte är gamla rävar som känner till månadens nyuppladdade bilder och med självklarhet själva lägger in bilder i artiklar. Tror ni det är bra att direkt efter uppladdning välkomna användare (mer än commons automatiska välkomstmall) och visa på hur bilder kommer till användning i artiklar, hur mycket dom visas (exempel) och uppmuntra till mer uppladdning? /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 16 juli 2019 kl. 09.04 (CEST)
- Jag la in vinnarbilden precis åtminstone. /Grillo (diskussion) 15 juli 2019 kl. 21.54 (CEST)
- Kollade lite snabbt, ser ut som de flesta bilderna inte ens används i wikipediaartiklar, så har nog lockat andra personer än de som skriver i artiklar och deltar i månadens nyuppladdade bilder. Vi borde försöka lägga in bilderna i lämpliga artiklar. Dubbeltänk (diskussion) 15 juli 2019 kl. 18.35 (CEST)
- Är det inte märkligt att jag inte känner igen någon av dessa fantastiska bilder från Wikipedia:Månadens nyuppladdade bilder? Där är kvaliteten vanligen inte lika hög. /Ascilto (diskussion) 15 juli 2019 kl. 17.16 (CEST)
Fanns en fin sälbild med, vilken art är detta? Dubbeltänk (diskussion) 17 juli 2019 kl. 21.18 (CEST)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Two_seals_in_the_water.jpg/250px-Two_seals_in_the_water.jpg)
- @Dubbeltänk:På grund av individen där huvudet syns i profil utgår jag ifrån att det är två gråsälar. Övergången från nosen till hjässan är i princip rak. Hos exemplaret som tittar mot fotografen är näsborrarna runda. Knubbsälen har däremot långsmala näsborrar som bildar ett V. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 23 juli 2019 kl. 19.56 (CEST)
- @Nordelch:Hur säker känner du dig? Säker nog för att vi kan lägga in bilden i artikeln om gråsälar och kategorisera den som det på commons? Dubbeltänk (diskussion) 23 juli 2019 kl. 20.01 (CEST)
- Jag är ingen zoolog och tolkade bilden efter uppgifterna som finns i motsvarande artiklar. Jag kan ställe en fråga på tyska Wikipedias sida för artbestämning. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 24 juli 2019 kl. 20.24 (CEST)
- @Dubbeltänk: Jag fick det tydliga svaret att det är gråsälar - så jag tillfogar kategorin nu. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 25 juli 2019 kl. 19.46 (CEST)
- Jag är ingen zoolog och tolkade bilden efter uppgifterna som finns i motsvarande artiklar. Jag kan ställe en fråga på tyska Wikipedias sida för artbestämning. --Nordelch För Wikipedia - i tiden 24 juli 2019 kl. 20.24 (CEST)
- @Nordelch:Hur säker känner du dig? Säker nog för att vi kan lägga in bilden i artikeln om gråsälar och kategorisera den som det på commons? Dubbeltänk (diskussion) 23 juli 2019 kl. 20.01 (CEST)
Johan Ström[redigera | redigera wikitext]
Would someone please have a look at Johan Ström (bildhuggare) and Jon snickare, which seem like they might be articles on the same person. If merged here, please merge the wikidata items. thanks --Tagishsimon (diskussion) 25 juli 2019 kl. 13.24 (CEST)
- No doubt a duplicate. Merged here and on Wikidata. --北山 Kitayama (diskussion) 25 juli 2019 kl. 14.10 (CEST)
- Kategori:Öar i Pargas har hela 3386 sidor. Den 19.12.2016 konstaterar Användare:Taxelson på kategorisidan att "Kategorin bör delas", vilket Användare:LPfi 20.6.2019 föreslår bör ske enligt tidigare kommuner Iniö-Houtskär-Korpo-Nagu-Pargas. Detta är det första steget.
- Därutöver kan de automatgenererade artikeltexterna förbättras, liksom geobox-inforutan
- Nästan 30 % av artiklarna (965 av 3386) har komplicerade namn med lat och long, som behöver göras med beskrivande
Cogitato (diskussion) 24 juli 2019 kl. 11.48 (EEST)
- Jag kan ta tag i att ändra namnen. Jag gjorde samma sak med Ålands öar för något år sedan men kom aldrig längre. /ℇsquilo 24 juli 2019 kl. 20.39 (CEST)
- Jag har ett förslag till nya namn på Wikipedia:Projekt_Fredrika/Nagu_öar/Namnbytesförslag, vad tycker @Esquilo:? Cogitato 25 juli 2019 kl. 20.08 (CEST)
- Ganska precis så som jag redan har börjat namnge dem (fast "vid" i stället för "nära" och med kommatecken i stället för "i"). /ℇsquilo 26 juli 2019 kl. 10.35 (CEST)
- Metoden som jag använder är: Om det bara finns en plats med namnet X i kommunen (eller kommundelen) Y blir namnet "X, Y", annars försöker jag hitta en plats Z i närheten att utgå ifrån och då blir det "X (vid Z, Y)". /ℇsquilo 26 juli 2019 kl. 10.40 (CEST)
- Då ändrar vi "nära" till "vid" och "i" till kommatecken, så blir vi konsekventa i de ändringar vi gör! Är du @Esquilo: för stunden klar med dina namnändringar nu, så fortsätter vi? Cogitato 27 juli 2019 kl. 04.09 (CEST)
- Ganska precis så som jag redan har börjat namnge dem (fast "vid" i stället för "nära" och med kommatecken i stället för "i"). /ℇsquilo 26 juli 2019 kl. 10.35 (CEST)
- På Wikipedia:Projekt_Fredrika/Nagu_öar#Steg_2:_Förbättring_av_artikelns_namn beskriver vi utförligt hur vi skapat namnförslagen. De är skapta av Användare:Cogitato och noggrant granskade av Användare:PFredrika och Användare:Lina_Fredrika; "finn fem fel" utfördes till punkt och pricka. Om ej @Esquilo: eller nån annan protesterar, lägger vi just igång Användare:PFredrikaBot. Cogitato 26 juli 2019 kl. 10.32 (CEST)
- Wikipedia:Projekt_Fredrika/Nagu_öar#Steg_2:_Förbättring_av_artikelns_namn hade jag inte sett tidigare, men den verkar väl genomtänkt. Jag kommer nog inte att flytta några fler artiklar under helgen, så kör på bara. Sedan ser jag att Användare:PFredrikaBot har gjort ett förnämligt arbete med att kategorisera öarna i Pargas efter deras tidigare kommuntillhörighet.
Skulle någon kunna tänka sig att göra samma sak med Kategori:Öar i Raseborg? Både Ekenäs och Tenala är ju ganska örika och många namn förekommer både norr och öster om Hangö./ℇsquilo 27 juli 2019 kl. 09.48 (CEST)
- Wikipedia:Projekt_Fredrika/Nagu_öar#Steg_2:_Förbättring_av_artikelns_namn hade jag inte sett tidigare, men den verkar väl genomtänkt. Jag kommer nog inte att flytta några fler artiklar under helgen, så kör på bara. Sedan ser jag att Användare:PFredrikaBot har gjort ett förnämligt arbete med att kategorisera öarna i Pargas efter deras tidigare kommuntillhörighet.
- Jag har ett förslag till nya namn på Wikipedia:Projekt_Fredrika/Nagu_öar/Namnbytesförslag, vad tycker @Esquilo:? Cogitato 25 juli 2019 kl. 20.08 (CEST)
- (Redigeringskonflikt)@Cogitato: Ja, vi har dessutom tidigare kommit fram till att öar mindre än 1 ha inte är relevanta utan kan/bör raderas (tror dock bl.a Kitayama gjort en del rensningar bland dessa redan). Hur stor andel av artiklarna som berörs, vet jag inte riktigt, men kanske uppe mot 20%? Som du kanske sett har Taxelbot gjort en genomgång av en större andel öar och lagt till bl.a areal och kollat namnet mot Lantmäteriverkets data så här, men tror att man skulle kunna rensa vidare så här. En del av de öar som inte min bot har gjort åt är sammansmälta ökonglomerat, som behöver extra kärlek som inte en bot kan ge. När jag körde min bot hade vi ännu inte bestämt att klimatdata bör tas bort, och därför är de tyvärr kvar. Vi vet nu också att lsjbots höjddata är mycket osäkra och nog bör tas bort. Sedan finns ett antal hundra eller tusen öar (minns inte vilket) som ligger på "kartskarvar", och som jag därför inte enkelt kunde utvinna polygoner för, och som alltså är ogjorda. Tyvärr är många av dessa ganska stora, och därför väl värda mödan att fixa.
Frågor som denna avhandlas f.ö med fördel på wikipediadiskussion:Projekt alla platser-städning.Annonserade nu även projektet på det mer övergripande wikipediadiskussion:Projekt alla platser-städning Taxelson (diskussion) 24 juli 2019 kl. 21.30 (CEST)- Tack för detta Användare:Taxelson! Och beklagar att Användare:PFredrikaBot återupplivade några öar, som du tydligen just tagit bort som en del av under-en-hektars-städningen. Hur är det annars med speciellt "intressanta" öar mindre än 1 ha? Om de har en fyr på sig, är unika landmärken, eller så? Exempel: Märket är 0,5 ha. Knappast självdör nu Märkets fyr i rensningen, men det kan finnas intressanta öar som inte är fullt så bemärkta som Märket. Låt oss säga att vi har en (lokalt förankrad) tanke om en pytte-ö såsom varandes "intressant", hur anger vi då denna intressanthet, så ön kan undgå liemannen? @Taxelson: Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.05 (CEST)
- Öhh, decimalfel. Märket är < 5 ha. Men frågan kvarstår ändå. Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.15 (CEST)
- @Cogitato: Utöka artikeln med den informationen och källbelägg den. "Intressanthet" mäts sällan i så enkla enheter som hektar. IP 62.20.170.74 (diskussion) 26 juli 2019 kl. 13.34 (CEST)
- Brabra! Bara inte någon enögd bot stirrar sig blind på hektarenheten. Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.57 (CEST)
- För att förtydliga, botskapade öar mindre än 1 ha kan snabbraderas. Det är inget måste. Raderade öar som anses relevanta kan vid behov enkelt återställas av adminstratörer. bbx (diskussion) 26 juli 2019 kl. 13.59 (CEST)
- @Cogitato: Ja, som många har svarat är en ö mindre en 1 ha inte relevant i sig, utan först om det finns något "särskilt" på den. Detta särskilda kan vara vad mycket. En fyr, självklart, antagligen ett sjömärke också, men inte några fritidshus. Fast bosättning under längre tid, ja. Arkeologiskt intressant, ja. Gränsmärke, ja (jfr Kategori:Gränsmärken i Finland). Men det verkar som om finländska skärgården är ganska rensad redan. I insjöarna finns massor av artiklar om öar, ofta mindre än en villatomt, vilka gör sökningar efter relevanta saker besvärliga. Botradering har diskuterats, men har inte genomförts tror jag. Men visst händer det säkert ibland att man raderar fel när man går igenom något område. Upptäcks de är det lätt att återställa, men med det oupptäckta är det förstås värre. Finland kommer vi nog så smånigom att ro iland. Med t.ex Angola och Kanada känner jag mig mindre hoppfull. Taxelson (diskussion) 26 juli 2019 kl. 23.24 (CEST)
- För att förtydliga, botskapade öar mindre än 1 ha kan snabbraderas. Det är inget måste. Raderade öar som anses relevanta kan vid behov enkelt återställas av adminstratörer. bbx (diskussion) 26 juli 2019 kl. 13.59 (CEST)
- Brabra! Bara inte någon enögd bot stirrar sig blind på hektarenheten. Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.57 (CEST)
- @Cogitato: Utöka artikeln med den informationen och källbelägg den. "Intressanthet" mäts sällan i så enkla enheter som hektar. IP 62.20.170.74 (diskussion) 26 juli 2019 kl. 13.34 (CEST)
- Öhh, decimalfel. Märket är < 5 ha. Men frågan kvarstår ändå. Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.15 (CEST)
- Tack för detta Användare:Taxelson! Och beklagar att Användare:PFredrikaBot återupplivade några öar, som du tydligen just tagit bort som en del av under-en-hektars-städningen. Hur är det annars med speciellt "intressanta" öar mindre än 1 ha? Om de har en fyr på sig, är unika landmärken, eller så? Exempel: Märket är 0,5 ha. Knappast självdör nu Märkets fyr i rensningen, men det kan finnas intressanta öar som inte är fullt så bemärkta som Märket. Låt oss säga att vi har en (lokalt förankrad) tanke om en pytte-ö såsom varandes "intressant", hur anger vi då denna intressanthet, så ön kan undgå liemannen? @Taxelson: Cogitato 26 juli 2019 kl. 13.05 (CEST)
Be polisen om bilder[redigera | redigera wikitext]
Hej! Jag vet inte om någon här har bra kontakt med pressavdelningen på svenska eller finska polisen, men annars kanske det finns någon som känner "hur svårt kan det vara"? Jag har lagt upp en förfrågan på Projektkontoret om en tanke jag har. Nog borde det väl gå att få hjälp av polisen att få foton till artiklar som polisarrest, polisgrepp, insatsstyrka eller passhandläggare? Först bör dock en inventering göras av vilka artiklar som behöver bildsättas och vad de kan tänkas hjälpa oss med. Om någon är intresserad kan vi göra upp en plan på min diskussionssida. Vivo (diskussion) 25 juli 2019 kl. 11.00 (CEST)
- Intressant inslag i programmet Medierna i SR P1 om Kriminalvårdens färdiga pressmaterial med statister. Jag tycker nog vi ska vara försiktiga med att använda myndigheters, eller föreningars eller företags, egna bilder och pressmaterial som illustration till våra artiklar. /NH 25 juli 2019 kl. 11.12 (CEST)
- Vad gäller myndigheters, föreningars, eller företags egna bilder så ser jag inte vad det skulle finnas för problem med att använda dessa om de ligger under någon fri licens. -abbedabbdisk 27 juli 2019 kl. 15.03 (CEST)
Transportbro – hängfärja[redigera | redigera wikitext]
Jag försöker starta en diskussion om den företeelse som i Wikipedia heter transportbro, men som jag menar borde ha hängfärja som huvudord. Detta är en uuppmaning till andra med intrese för udda transportmedel att yttra sig, se här! Roufu (diskussion) 27 juli 2019 kl. 01.16 (CEST)
Starkt ökat intresse för Wikipedias kommunlista de senaste dagarna?[redigera | redigera wikitext]
Vad kan tänkas ligga bakom den senaste veckans ökning i antalet visningar av Lista över Sveriges kommuner?
Är den nån kändis med många följare som har twittrat om den eller är det någon sommarpratare som har pratat om svenska kommuner eller vad?
Även Lista över huvudstäder och Lista över världens äldsta människor hade en stark ökning just igår.
Det finns ytterligare tre listartiklar bland de 20 mest visade artiklarna igår, men för de övriga tre, de om bröllopsdagar, namnsdagar och nationalitetsmärken, är det inte samma dramatiska ökning jämfört med normalläget. --Larske (diskussion) 18 juli 2019 kl. 12.01 (CEST)
- Det verkar inte vara någon "blomma för dagen", de senaste två veckorna har kommunlistan haft tolv gånger fler visningar än motsvarande period förra året.
- 14–27 juli 2018 mellan 249 och 430 (totalt 4 602, genomsnitt 329) visningar per dag.
- 14–27 juli 2019 mellan 1 030 och 5 735 (totalt 54 042, genomsnitt 3 860) visningar per dag.
- Är det ingen som har någon teori vad detta kan bero på?
- --Larske (diskussion) 28 juli 2019 kl. 22.00 (CEST)
- Ingen teori men samma observation som i några tidigare fall, exempel Wikipedia:Bybrunnen/Arkiv_2018-11#Dävensö, med obegripligt höga besökstal för enstaka sidor. Det är besöken från Desktop som står för ökningen. 2018 kom 142 av 329 besök per dag från Desktop och 187 från Mobil. 2019 kom 3 750 av 3 860 från Desktop och 110 från Mobil. Finns det inte någon, typ samma som gör IP-kontroller, som kan ge en vink om orsaken? Plumbum208 (diskussion) 28 juli 2019 kl. 22.35 (CEST)
Liberalerna-folkpartister[redigera | redigera wikitext]
- Tidigare diskussion: Wikipedia:Bybrunnen/Arkiv_2015-12#Folkpartiet_->_liberalerna
När de bytte namn gjordes för kategorier någon form av nödlösning, och Kategori:Svenska folkpartister fortsatta att användas. Nu har det gått en tid och det känns nu bara rörigt, tex riksdagsledamöter som nu använder Liberaler. Jag tappar själv bort mig i kategorierna och saknar vilken princip som skall gälla, kloka huvuden efterfrågas.Yger (diskussion) 23 juli 2019 kl. 15.13 (CEST)
- Ett problem är att "Svenska liberaler" lätt tolkas som "svenskar som är liberaler, men inte nödvändigtvis med i Liberalerna (eller föregångspartier)", vilket kan täcka in såväl vissa politiker från andra partier som liberaler som egentligen inte är politiker (men ändå kan vara relevanta att kategorisera som liberala, t.ex. skriftställare och debattörer). Skulle man kunna tänka sig "Medlemmar i Liberalerna"?
- andejons (diskussion) 23 juli 2019 kl. 15.31 (CEST)
Kategori Liberalerna hittades ej
|
- Mitt förslag är att vi gör om kategorierna på ungefär detta sätt:
- Kategori:Liberalerna (Folkpartiet) eller Kategori:Liberalerna (Sverige)
- Kategori:Personer i Liberalerna och Folkpartiet eller Kategori:Personer i Liberalerna (Sverige)
- Kategori:Partiledare för Liberalerna
- Kategori:Partisekreterare för Liberalerna
- Kategori:Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Liberalerna och Folkpartiet
- Kategori:Ledamöter av Sveriges riksdag för Liberalerna och Folkpartiet
- Kategori:Personer tidigare i Liberalerna och Folkpartiet
- Kategori:Liberala ungdomsförbundet
- Kategori:Personer i Liberalerna och Folkpartiet eller Kategori:Personer i Liberalerna (Sverige)
- mvh ✍️ GeMet 💬 den 23 juli 2019 kl. 21.03 (CEST)
- Känns klart på rätt väg. Och "och" är ju en variant som ger större flexibilitet. Och som huvudkategori tror jag på Kategori:Liberalerna (Sverige)Yger (diskussion) 23 juli 2019 kl. 21.23 (CEST)
- Jag ser ingen anledning att behålla "Folkpartiet" i andra kategorinamn än de för ledamöter av specifika riksdagar. Se den tidigare diskussionen om att ha separata kategorier, där jag tycker Tostarpadius var inne på helt rätt spår; det finns ingen anledning att behandla "Folkpartiet" som ett annat parti än "Liberalerna", lika lite som man behandlar en människa som bytt namn som en helt ny person.
- andejons (diskussion) 23 juli 2019 kl. 22.22 (CEST)
- Jag håller med andejons. Samtidigt gillar jag ändå och-et och skulle vilja se Kategori:Liberalerna och Folkpartiet. Men det kanske är för att jag är så trögfotad och tänker "Folkpartiet" när någon säger "Liberalerna", men inte tvärtom. Men namnbytet är ett faktum och det är ju samma parti. Jag trodde de flesta Wikipedianer skulle studsa om man föreslog att Gunnar Helén skulle kategoriseras under Liberalerna (Sverige), eftersom partiet hette Folkpartiet under hans levnad.--LittleGun (diskussion) 23 juli 2019 kl. 23.52 (CEST)
- Känns klart på rätt väg. Och "och" är ju en variant som ger större flexibilitet. Och som huvudkategori tror jag på Kategori:Liberalerna (Sverige)Yger (diskussion) 23 juli 2019 kl. 21.23 (CEST)
- mvh ✍️ GeMet 💬 den 23 juli 2019 kl. 21.03 (CEST)
- @Yger, GeMet, Andejons, LittleGun: Får man fråga hur det görs med de riktigt svenska folkpartisterna? Borde de inte ha företräde till något sådant som Kategori:Svenska folkpartister? IP 62.20.170.74 (diskussion) 25 juli 2019 kl. 16.09 (CEST)
- Ja, den nuvarande kategorin (Kategori:Finländska svenska folkpartister) känns ju lite svårbegriplig och krystad. Man skulle kunna kalla den Kategori:Personer i Svenska folkpartiet i Finland eller Kategori:Personer i Svenska folkpartiet (Finland)? Just Kategori:Svenska folkpartister tycker jag vi kan avskaffa (ev. en omdirigering). ✍️ GeMet 💬 den 25 juli 2019 kl. 20.49 (CEST)
Det skulle vara bra med lite fler åsikter innan vi/du/nån/jag börjar strukturera om kategorierna. ✍️ GeMet 💬 den 30 juli 2019 kl. 08.32 (CEST)
- Ja, det är lite stiltje. Jag kan inte se att vi kommit fram till något. Kan ana att vi vill klumpa ihop "Folkpartiet och Liberalerna i Sverige". Så att det är tydligt att Nyamko Sabuni och Gunnar Hedlund är (respektive var) partiledare för samma parti och att det är ett parti i svenska nationalstaten. Är det OK att i kategorisammanhang kalla partiet "Folkpartiet och Liberalerna (Sverige)" och istället för genetiv-s använda konstruktioner typ "Personer inom Folkpartiet och Liberalerna (Sverige)" och "Föreningar inom Folkpartiet och Liberalerna (Sverige)"? Kategorier är ju dåliga på att vara precisa, så yxigheten är svår att undvika.--LittleGun (diskussion) 30 juli 2019 kl. 08.48 (CEST)
- Om inga invändningar kommer in så genomför jag flytt av kategorier enligt detta kategoriträd inom en snar framtid. ✍️ GeMet 💬 den 30 juli 2019 kl. 18.43 (CEST)
Karta över alla koordinater på Wikipedia[redigera | redigera wikitext]
Användaren /u/jalgroy på Reddit postade igår automatiskt genererade kartor över alla koordinater i mallen {{coord}}
på Wikipedia. Resultatet blev såhär för svenskspråkiga Wikipedia (211 884 koordinater), med en närbild på Sverige och Finland här. Jag tänkte att visualiseringen kanske kunde intressera några här. Här är engelskspråkiga och tyskspråkiga WP som jämförelse. Vi verkar ha en kraftig koncentration på Sverige och Finland. --Lundgren8 (d · b) 30 juli 2019 kl. 09.27 (CEST)
- @Lundgren8: Med tanke på Lsjbot borde vi ha mycket fler koordinater än 211884. Vi har tex över 50000 artiklar bara om insjöar i Quebec. IP 62.20.170.74 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 10.49 (CEST)
- @Sextvå.tvånoll.ettsjunoll.sjufyra: Det var min första tanke också, kanske gick mycket data förlorad i skriptet på något sätt. Jag antar att artiklarna inte använder sig av
{{coord}}
? --Lundgren8 (d · b) 30 juli 2019 kl. 10.51 (CEST)- Kan det var så att skriptet sorterat bort koordinater som ligger närmare än X från en annan koordinat. Kanske just på grund av problemet med koordinat källor? Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.03 (CEST)
- Det finns mer än 14 gånger fler koordinater i de svenska Wikipediasidorna, totalt nästan 3 miljoner koordinater (varav ungefär hälften är "primära"). Så här ser fördelningen ut mellan olika länder:
- Kan det var så att skriptet sorterat bort koordinater som ligger närmare än X från en annan koordinat. Kanske just på grund av problemet med koordinat källor? Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.03 (CEST)
- @Sextvå.tvånoll.ettsjunoll.sjufyra: Det var min första tanke också, kanske gick mycket data förlorad i skriptet på något sätt. Jag antar att artiklarna inte använder sig av
Landskod Antal koordinater CA 344987 SE 270480 MX 210383 US 207634 ID 148072 IR 101681 AU 92183 FI 90034 BR 64007 None 63288 AF 58060 CN 52850 CO 48132 FR 45744 ES 43676 AO 43353 CD 41013 GB 38336 DE 37305 IN 36884 CL 35847 DZ 34725 MA 34073 BA 33587 KR 26213 AR 26192 AT 22527 IT 22214 AQ 21133 GR 19659 MK 17970 LB 17155 DO 17055 RU 16638 MY 16220 CH 16135 CF 15327 BO 14130 HR 13723 CM 12848 EG 12678 FJ 12223 CZ 12162 HN 12121 SY 11742 LK 11250 PE 10338 VE 10206 IS 10138 ME 9924 CU 9906 KP 9630 CI 9549 GL 9108 EC 9083 NZ 8593 IQ 8330 ET 8225 BG 7790 KE 6946 MM 6781 HU 6760 GT 6702 MZ 6575 LY 6535 KZ 6502 LA 6441 IE 6099 SS 6092 CG 5583 BE 5454 DJ 5316 ML 5052 RS 5050 GN 5043 BI 4975 BD 4896 GY 4730 PA 4685 AZ 4672 ZM 4482 ER 4237 PK 4211 BY 4160 NI 4147 KG 4097 MG 4063 PH 3992 GA 3943 HT 3921 MR 3913 AL 3906 AX 3856 CY 3759 UY 3494 GH 3413 CR 3349 MN 3316 EE 3311 GE 3194 DK 3103 JO 3030 XK 2928 IL 2738 GF 2669 BJ 2505 KH 2380 BW 2298 AM 2295 ZA 2285 GQ 2220 PL 2154 MW 2088 BF 2081 GW 2065 RW 2012 AE 1875 BS 1821 LR 1770 LT 1765 EH 1763 PT 1734 NO 1722 SV 1672 FO 1654 TR 1645 RO 1516 JM 1480 BZ 1475 NG 1470 UG 1396 AD 1333 LV 1308 TH 1301 MH 1276 TZ 1227 JP 1185 FK 1180 MV 1175 ZW 1163 SI 1092 SA 1046 PR 983 TW 980 FM 976 GP 968 PG 954 HK 939 YE 900 MU 899 UA 862 BN 861 TD 838 SL 836 MT 820 CV 808 AS 732 GS 679 KM 638 LU 628 GM 620 KI 603 VN 585 SK 557 LS 556 NP 549 NL 524 MD 518 SB 508 PS 507 NC 482 SD 478 SO 477 TN 450 GD 401 CK 381 AG 363 TG 361 SJ 339 KW 331 LC 324 DM 321 PY 308 BM 301 NA 292 TF 279 VU 271 BT 251 TT 248 NE 231 PF 220 GG 219 SN 202 BH 177 KY 171 UZ 168 TJ 150 BB 148 BQ 146 VI 131 JE 125 OM 120 SC 115 RE 111 SG 105 MQ 104 HM 102 ST 97 SH 96 VG 91 KN 90 MS 79 IM 78 TM 76 PW 75 LI 70 MP 65 MC 56 VC 54 TO 50 UK 50 MF 48 NV 42 AI 35 BV 35 IO 31 TL 26 AW 25 GI 25 BL 24 CW 20 NR 19 SZ 19 WS 17 CC 15 QA 15 SM 13 SR 13 GU 11 MO 11 TV 11 PM 9 WF 9 PN 8 TC 8 CX 7 NY 7 VA 6 YT 6 CS 5 NF 5 SX 5 UM 5 TK 4 EL 3 EU 2 LH 2 NU 2 XZ 2 AN 1 EN 1 HO 1 JA 1 KS 1 SP 1 SU 1 SW 1 XX 1
- Det borde alltså vara "helvitt" i till exempel Kanada och Mexiko och många fler länder.
- --Larske (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.20 (CEST)
- Är det inte så att det bra skiljer hundratals meter mellan många av Lsjbot artiklar (med andra ord dubbletter). På en karta (speciellt världskarta) så ser det ut som en och samma punkt. Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.44 (CEST)
- Lsjbot tenderade att avrunda koordinaterna ganska friskt, vilket kan vara en anledning. Ibland kan det vara samma koordinat för orten som för kommunen och församlingen, men visst finns det många potentiella dubbletter. Jag vet inte i vilken utsträckning det är åtgärdat. Men i Kanada så fanns problemet med att Geonames var baserat på engelskspråkiga OCH franskspråkiga källor. Mycket där riskerar därför att vara dubbletter. IP 62.20.170.74 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.54 (CEST)
- Många av artiklarna använder
{{Geobox}}
, som förvisso använder{{coord}}
i undermallen{{Geobox2 coor}}
, men det kanske är så att scriptet som Reddit-användaren använder inte kan hitta koordinaterna ändå? Engelska Wikipedia verkar använda mallar som inkluderar{{coord}}
mer direkt. -- [ jiˈesˌdeːo ] 30 juli 2019 kl. 11.56 (CEST)- Jag laddade ner alla 344 987 koordinaterna som har Kanada (CA) som "country". Genom att plotta longitud och latitud i ett XY-diagram fick jag den här bilden. --Larske (diskussion) 30 juli 2019 kl. 12.29 (CEST)
Gillar Bevisligen är inte punkter som kan ligga på varandra, det stora problemet. Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 13.06 (CEST)
- Bör väl förtydliga. Plottningen har inte problem med punkter som ligger på varandra, där emot har svenska Wikipedia problem med dubblett artiklar om platser. Plottningen verkar ju helt har bortsett från många artiklar. Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 13.12 (CEST)
- Problemet med dubbletter i Kanada beror till stor del på att Geonames källa är Kanadas nationella databas över platsnamn (inte en databas över platser). Om en plats har flera namn (t.ex. ett engelskt och ett franskt) så har den databasen olika databasposter för de olika namnen. Dessutom verkar databasen vara sammanställd från provinsernas egna databaser, så att platser som sträcker sig över flera proviner har olika poster för varje provins. Det togs inte geonames hänsyn till när de kopierade informationen. /F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 21.29 (CEST)
- Många av artiklarna använder
- Lsjbot tenderade att avrunda koordinaterna ganska friskt, vilket kan vara en anledning. Ibland kan det vara samma koordinat för orten som för kommunen och församlingen, men visst finns det många potentiella dubbletter. Jag vet inte i vilken utsträckning det är åtgärdat. Men i Kanada så fanns problemet med att Geonames var baserat på engelskspråkiga OCH franskspråkiga källor. Mycket där riskerar därför att vara dubbletter. IP 62.20.170.74 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.54 (CEST)
- Är det inte så att det bra skiljer hundratals meter mellan många av Lsjbot artiklar (med andra ord dubbletter). På en karta (speciellt världskarta) så ser det ut som en och samma punkt. Voyager85 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 11.44 (CEST)
- Kartan är skapad från databasdumpar av artiklarnas wikikod där skriptet letat efter
{{coord|...}}
. Det utesluter alla artiklar där koordinaterna angivits på något annat sätt, t.ex lsjbots artiklar som använder geobox i stället. /F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 30 juli 2019 kl. 21.29 (CEST)
Artikeln onomatopoetikon flyttades år 2010 av en oinloggad användare utan diskussion från artikeln onomatopoesi. Jag försökte problematisera detta något i höstas på diskussionssidan, men inte tillräckligt många gav sig in i diskussionen för att konsensus skulle kunna uppnås, och i dag plockades flyttmallen bort p.g.a. inaktivitet i diskussionen. Det vore trevligt om någon mer kunde tänka sig att uttrycka sin åsikt i frågan! --Lundgren8 (d · b) 30 juli 2019 kl. 16.47 (CEST)
- Oavsett hur det är med vad artikeln ska ligga under för namn, bör historiken återställas. IP 62.20.170.74 (diskussion) 31 juli 2019 kl. 12.13 (CEST)
Kvalitetsmätningen augusti för felaktig flaggning[redigera | redigera wikitext]
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Vid månadsskiftet fanns en avvikelse.
- Artikeln Johnny Bode har under månaden förlorat sin status som Rekommenderad artikel i svwp, men flaggas fortfarande som Rekommenderad artikel i Wikidata. --Larske (diskussion) 1 augusti 2019 kl. 01.14 (CEST)
Det har ramlat in en eftersläntare för omval i juli-peroden. Jag räknar med att det inte är några konstigheter att juli är förbi sedan igår, men vill flagga för att det ligger ett omval uppe nu.--LittleGun (diskussion) 1 augusti 2019 kl. 09.55 (CEST)
Kvalitetsmätningen augusti[redigera | redigera wikitext]
Kvalitetsmätningen det senaste året (tidigare mätningar) | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Datum | Kval. | Fakta | Fluff | Förvirr. | POV | Plag. | Rel. | Språkv. | Ifrågas. | Ickewiki | Städa | Infoga | Glob. | Ouppdat. | Subst. | Totalt (exkl. Källor) |
Källor | Totalt (inkl. Källor) |
Andel |
2023-04-01 | 12 | 179 | 52 | 8 | 45 | 0 | 86 | 303 | 396 | 0 | 140 | 265 | 425 | 2 021 | 3 | 3 935 | 55 716 | 59 651 | 2,33 % |
2023-05-01 | 8 | 153 | 53 | 9 | 47 | 1 | 89 | 266 | 397 | 0 | 151 | 256 | 429 | 1 947 | 3 | 3 809 | 56 009 | 59 818 | 2,33 % |
2023-06-01 | 9 | 151 | 46 | 8 | 46 | 0 | 72 | 274 | 391 | 0 | 144 | 251 | 425 | 1 950 | 4 | 3 771 | 56 590 | 60 361 | 2,35 % |
2023-07-01 | 7 | 114 | 52 | 6 | 51 | 0 | 71 | 251 | 374 | 0 | 147 | 265 | 427 | 1 936 | 4 | 3 705 | 56 883 | 60 588 | 2,36 % |
2023-08-01 | 9 | 105 | 48 | 4 | 28 | 0 | 66 | 249 | 372 | 0 | 131 | 270 | 428 | 1 964 | 6 | 3 680 | 57 860 | 61 540 | 2,4 % |
2023-09-01 | 7 | 104 | 51 | 3 | 34 | 0 | 62 | 233 | 370 | 0 | 134 | 277 | 425 | 1 990 | 14 | 3 704 | 58 272 | 61 976 | 2,41 % |
2023-10-01 | 5 | 112 | 52 | 2 | 37 | 0 | 97 | 235 | 330 | 0 | 139 | 280 | 427 | 2 035 | 16 | 3 767 | 58 475 | 62 242 | 2,42 % |
2023-11-01 | 8 | 108 | 48 | 1 | 37 | 0 | 114 | 250 | 330 | 0 | 147 | 285 | 430 | 2 071 | 18 | 3 847 | 59 436 | 63 283 | 2,46 % |
2023-12-01 | 11 | 105 | 45 | 3 | 39 | 0 | 118 | 243 | 332 | 6 | 148 | 281 | 428 | 2 077 | 16 | 3 852 | 59 898 | 63 750 | 2,47 % |
2024-01-01 | 12 | 126 | 51 | 3 | 42 | 0 | 80 | 249 | 322 | 0 | 150 | 284 | 425 | 2 094 | 15 | 3 853 | 60 409 | 64 262 | 2,5 % |
2024-02-04 | 15 | 125 | 53 | 4 | 42 | 0 | 75 | 258 | 341 | 1 | 150 | 301 | 424 | 2 130 | 4 | 3 923 | 60 946 | 64 869 | 2,52 % |
2024-03-01 | 23 | 113 | 56 | 5 | 44 | 0 | 53 | 263 | 345 | 1 | 156 | 310 | 423 | 2 140 | 3 | 3 935 | 61 250 | 65 185 | 2,53 % |
2024-04-02 | 28 | 111 | 58 | 8 | 50 | 1 | 30 | 290 | 354 | 2 | 166 | 320 | 421 | 2 110 | 31 | 3 980 | 61 724 | 65 704 | 2,55 % |
2024-05-05 | 32 | 115 | 63 | 8 | 46 | 1 | 63 | 304 | 364 | 4 | 179 | 339 | 425 | 2 128 | 33 | 4 104 | 62 299 | 66 403 | 2,57 % |
Förklaring |
---|
Om du vill hjälpa till att höja kvaliteten på svenskspråkiga Wikipedia finns det en rad kvalitetsprojekt att engagera sig i. |
Språkvård fortsätter minska, tack till er som jobbar med de artiklarna. Även kval minskar ännu en månad. Yger (diskussion) 1 augusti 2019 kl. 10.21 (CEST)
Gillar 11 mallar arbetade bort inom ramen för Månadens uppdrag (juli) Deryni (diskussion) 1 augusti 2019 kl. 13.38 (CEST)
Oinloggade användare och integritetshänsyn[redigera | redigera wikitext]
Gott folk, ett projekt i dess linda som Wikimediastiftelsen håller på att starta: m:IP Editing: Privacy Enhancement and Abuse Mitigation
Internetanvändare i allmänhet har blivit mer och mer medvetna om integritetsproblematiken som finns kring nätet, och hur deras data kan användas på negativa sätt. Wikimediastiftelsen har påbörjat ett projekt för att omvärdera hur vi behandlar användardata. Som del av detta kommer vi också att titta på de existerande verktyg som finns för att hantera klotter, vandalism, trakasserier och så vidare, och se till att de fungerar lika bra (eller bättre) som i dag.
Det här projektet är fortfarande i en väldigt tidigt skede och vi har inte några konkreta planer än, utan uppskattar kommentarer och idéer på diskussionssidan på Meta (på engelska eller svenska). /Johan (WMF) (diskussion) 1 augusti 2019 kl. 20.12 (CEST)
För dig som intresserar sig för Wikidata: Många nya Projekt Runeberg-kopplade items på Wikidata genom Wikimedia Sveriges projekt[redigera | redigera wikitext]
God kväll. Eftersom det är många här som intresserar sig för Wikidata så tänkte jag lämna en blänkare för Wikimedia Sveriges arbete inom som handlar om Projekt Runeberg.
Det har gjorts arbete för att ladda upp över 5 000 items kopplade till böcker i Projekt Runebergs katalog. Detta som en del i projektet Strategisk inkludering av bibliografiska data på Wikidata i vilket vi undersöker hur svenskproducerade bibliografiska data bäst kan finna sin plats på Wikidata.
För dig som tycker detta är intressant så finns det en sammanfattning av satsningen här på Wikimedia Sveriges wiki. Synpunkter, frågor, ideér för framtiden mottages mer än gärna här eller där.
Med vänlig hälsning, å Wikimedia Sveriges vägnar, Alicia Fagerving (WMSE) (diskussion) 21 juli 2019 kl. 18.59 (CEST)
- @Alicia Fagerving (WMSE): Är inte det intressanta att stycka upp böckerna och koppla till Wikidata dvs.
- finns Sophie Adlersparre (Q4346827) beskriven i Svenskt porträttgalleri : XX. Arkitekter, bildhuggare, målare, tecknare, grafiker, mönsterritare och konstindustrialister (Q21600488) så läggs denna koppling i beskriven av källa (P1343)
- finns Oktorpsgården museal miljö (Q26253129) beskriven så läggs denna koppling i beskriven av källa (P1343)
- jag testade det med RAÄs bok om Riddarholmskyrkan raa/6890 att koppla dom personer jag hittade i boken se SPARQL / GITHUB
- För bilder gör Svenskt Porträttarkiv detta.... men text om platser / personer / innehåll vore mera intressant kanske ett verktyg som spacy kan underlätta....
- Salgo60 (diskussion) 31 juli 2019 kl. 01.08 (CEST)
- @Salgo60: Det är en intressant idé du lägger fram som höjer nyttan med böckerna. Genom att dessa böcker nu finns tillgängliga på Wikidata så kan den som är intresserad göra det. Man kan även addera main subject (huvudtema (P921)) till böckerna. --Alicia Fagerving (WMSE) (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 08.31 (CEST)
- Japp jag ser redan hur Wikipedia/Wikidata ger massa mervärde till Uppsala Universitets Alvin med alla artiklar på alla språk se T225522 kan vi "dyrka upp" Runeberg med alla dess källor till enskilda personer/platser så vore det magiskt för ex. Alvin. Jag och Ainali pratade lite om detta exempel ovan igår med personer med grav i Riddarholmskyrkan (SPARQL) och RAÄ boken raa/6890 och tanken att även koordinatsätta gravarna med hjälp av den karta som finns sist i pdf(sid 641 av 644) kunde vi även utnyttja boken att ha en inomhuskarta i Wikipedia av Riddarholmskyrkan som alla kan vandra till och vid varje grav kunna läsa om personen i Wikipedia pga av kopplingen plats -> grav -> sv.Wikipedia. Att hitta platser/personer i Runeberg som redan finns koordinatsatta i Wikidata skulle blir som en fantastisk igång till Sverige och vi har en "geokodad Runeberg".
- Att mappa entiteter till kunskapsgrafer som detta borde det inte vara ett fantastiskt uppslag att försök göra som ett ex arbete för någon kunskapsduktig student/doktorand... försök övertala LIBRIS i detta projekt att dom funderar över möjligheten att via Wikimedia Sverige även driver detta för det är här länkad data och böcker blir intressant.... det vi ser idag i LIBRIS XL känns mer som MARC format i RDF dvs. inget nytt snarare struligare att arbeta med
- Grejer jag funnit om NLP / Entity matching / Wikidata
- - Salgo60 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 09.26 (CEST)
- @Alicia Fagerving (WMSE): En tanke som slår mig när så mycket bra data har tillgängliggjorts på Wikidata är att det vore finemang om Mall:Bokfakta kunde få Wikidatastöd (eller en parallell mall á la Mall:Faktamall biografi WD). ♥Ainali diskussionbidrag 2 augusti 2019 kl. 11.17 (CEST)
- @Ainali: Jag håller med, vi har funderat på hur man skulle kunna använda Wikidata för att berika källhanteringen på Wikipedia (enbart för den som vill vara med, självklart, ingen skall påtvingas information om Wikidata mot sin vilja). Vi kommer att fortsätta att arbeta med bibliografiska data under det andra halvåret 2019 samt år 2020. Den nyfikne kan hitta en ungefärlig vägkarta över våra planer i ansökningen. --Alicia Fagerving (WMSE) (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 11.23 (CEST)
- @Alicia Fagerving (WMSE): En tanke som slår mig när så mycket bra data har tillgängliggjorts på Wikidata är att det vore finemang om Mall:Bokfakta kunde få Wikidatastöd (eller en parallell mall á la Mall:Faktamall biografi WD). ♥Ainali diskussionbidrag 2 augusti 2019 kl. 11.17 (CEST)
- @Salgo60: Det är en intressant idé du lägger fram som höjer nyttan med böckerna. Genom att dessa böcker nu finns tillgängliga på Wikidata så kan den som är intresserad göra det. Man kan även addera main subject (huvudtema (P921)) till böckerna. --Alicia Fagerving (WMSE) (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 08.31 (CEST)
Redundant articles[redigera | redigera wikitext]
The advantage of bots: they don't care.
Maybe some of you humans will. I found a redundancy Rottenmanner Tauern (bergskedja i Österrike, lat 47,43, long 14,38) & Rottenmanner Tauern (bergskedja i Österrike, lat 47,33, long 14,60), both describing the same mountain range. I ran accross when trying to merge corresponding wikidata entries. Merge / delete / redirect / manually rewrite - whatever seems to be appropriate.
This is only an example. There are many inconsistent articles and corresponding wikidata entries generated by @Lsjbot:. Another example: Wölzer Tauern (ås) & Wölzer Tauern (berg). My humble request comprises all of them. Can somebody please care?
BTW: I do not consider GeoNames a valuable source. Copying GeoNames data to wikidata will only propagate false data further and make the problem worse. If we wait long enough, endless copies of wrong location data will create the need to move the mountains, as this will be much easier than to fix the data. regards --Herzi Pinki (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 09.05 (CEST)
- @Herzi Pinki: We are aware of the problem and have this on our todo list. The problem is that we have tens of thousands of problematic articles per user active in this process, and not all users here knows yet how to do with Wikidata when two artilces here are merged. So sign up for a course in the Swedish language and help us!
IP 62.20.170.74 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 10.02 (CEST)
- I'm starting to learn Cebuano first :-) --Herzi Pinki (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 10.22 (CEST)
- By today some >300000 LSJbot articles has been reviewed and 150000 deleted, so we do care.Yger (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 10.04 (CEST)
- Fast granskningen av artiklarna är av varierande kvalitet. Ibland verkar enda granskningen vara att platsen finns utan någon annan koll av fakta i artikeln. En sak som lätt att kolla är lsjbots datum för folkmängder, de är så gott som alltid fel. T.ex. i Pursat (provins) anger lsjbot datumet 2014-07-30, men i källan geonames lades folkmängden in redan 2006-03-23. Ett annat problem är att okontrollerad robotskapad information sprider sig till icke-robotskapade artiklar när dubbletter infogas. Ett exempel är Peterborough, Ontario där källbelagd folkmängd från Statistics Canada ersattes med äldre information från geonames med felaktigt datum. Om informationen som infogas inte kontrolleras är det bättre att bara omdirigera robotdubbletterna utan att infoga någonting. F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 12.29 (CEST)
- Själv jobbar jag med Grönland. Jag lyckas inte ta bort särskilt många robot-mallar, för det finns inga kartor alls där platserna är namngivna, även om det är sannolikt att platserna finns. Jag får tillsvidare nöja mig med att radera-märka de mest uppenbara felen. IP 62.20.170.74 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 12.33 (CEST)
- Fast granskningen av artiklarna är av varierande kvalitet. Ibland verkar enda granskningen vara att platsen finns utan någon annan koll av fakta i artikeln. En sak som lätt att kolla är lsjbots datum för folkmängder, de är så gott som alltid fel. T.ex. i Pursat (provins) anger lsjbot datumet 2014-07-30, men i källan geonames lades folkmängden in redan 2006-03-23. Ett annat problem är att okontrollerad robotskapad information sprider sig till icke-robotskapade artiklar när dubbletter infogas. Ett exempel är Peterborough, Ontario där källbelagd folkmängd från Statistics Canada ersattes med äldre information från geonames med felaktigt datum. Om informationen som infogas inte kontrolleras är det bättre att bara omdirigera robotdubbletterna utan att infoga någonting. F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 12.29 (CEST)
Det här är en återkommande pinsamhet. I Österrike finns det väl hopp om att göra om och källbelägga de botskapade artiklarna. Men när det gäller de hundratusentals artiklarna utan interwiki i Indonesien och Kongo-Kinshasa måste vi ta till radikalre metoder. Det finns ingen som manuellt orkar gå igenom dem.--Gotogo (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 10.28 (CEST)
- Det finns ett projekt som jobbar med det. Jag har ett scenario annars att om 10 år är Wikidata såpass tillförlitligt att allt vettigt finns där. Och platser i sv wp som då bara har stöd av Ljsbot (geonames) kan då generellet ifrågsaättas.Yger (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 10.54 (CEST)
Månadens artiklar[redigera | redigera wikitext]
Det blev motorvägar i rymden och filmer från "Uppsala" som belönades när vi valde bästa nya artikel respektive utökning under juni månad. Interplanetariskt transportnätverk (av Hans Frörum) utsågs till bästa nya artikel, medan Fanny och Alexander (av Alexander Alejandro!) utsågs till den bästa utökningen.
Dessutom utdelades pris för flest nya artiklar (244 stycken) respektive utökningar (9 stycken) under juli. Totalt listades under förra månaden 380 nya och 60 utökade artiklar i projektet.
Nu är det augusti, och vi kan rösta på juli månads bästa nya respektive utökade artikel – det finns 29 nya och 20 utökade artiklar att välja bland. Men du är lika välkommen att lista dina eller andras nya artikelbidrag. Eller att bara titta in. Möjligen hittar du en och annan trevlig artikel som förtjänar att läsas. Allt gott. --Paracel63 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 15.08 (CEST)
Listeria lists for organisations of young scientists[redigera | redigera wikitext]
Hoi, I am adding these lists on many Wikipedias. For whatever reason they are here automagically seen as damaging.. Please reconsider. Thanks, GerardM (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 10.38 (CEST)
- @GerardM: What is the idea behind a user like that? You are not adding articles that are basically lists, which can be interesting in some cases. There is already an article about the Swedish organization Sveriges_unga_akademi. --Per W (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 10.57 (CEST)
- @Per W: The user GlobalYoungAcademyTeam has been blocked at enwp. Maybe it should be globally blocked. --Larske (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 11.20 (CEST)
- @GerardM: What is the source for this (faulty) information? Please avoid entering data in Wikidata without stating a proper reference to the used source. --Larske (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 11.20 (CEST)
- @GerardM: What is the idea behind a user like that? You are not adding articles that are basically lists, which can be interesting in some cases. There is already an article about the Swedish organization Sveriges_unga_akademi. --Per W (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 10.57 (CEST)
- Information is from the Swedish website.. So the information is correct. As is the information of the other orgs. The article on Swedish on the org is linked in Wikidata.. So I do not see your problem. As per the English, they do what they do. Thanks, GerardM (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 12.01 (CEST)
- There are two problems, one major and one minor:
- that you entered a slutdatum (P582) (2014) that is not according to the page you refer to (where it says 2024)
- that you did not enter any reference, like referens‐URL (P854) and hämtdatum (P813), to the source that you use for the medlem av (P463) claim (including the startdatum (P580) and slutdatum (P582). It is correct that the entire website can be found via Sveriges unga akademi (Q66111471)/officiell webbplats (P856), but a reference to the specific page, just like you did above, is more user friendly than just this pointer.
- --Larske (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 12.33 (CEST)
- There are two problems, one major and one minor:
- I make mistakes and when I learn about them I fix them. Do not think that more references prevents errors, they don't and tbh I dont have the time for that.. This is a "labour of love" I can only spend my time once. Niceties are exactly that. Someone else will add more info and THAT is the intention. Thanks, GerardM (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 13.55 (CEST)
Måste källor vara länkar?[redigera | redigera wikitext]
Det påstås så här: Användardiskussion:77.218.240.93 77.218.255.63 25 juli 2019 kl. 09.06 (CEST) (Signatur tillagd i efterhand.)
- Det är alltså det här som avses --Larske (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.57 (CEST)
- Ett mycket underligt påstående av Användare:Iantriks som kräver en förklaring innan det kan diskuteras. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.15 (CEST)
- Ok, jag kanske överdrev lite. Det jag menade var att "Google Maps", "Wiki Rötter" och "busstidtabell" inte är acceptabla källor. Men nej, källor måste inte vara länkar och kan även vara bokkällor. Iantriks (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.18 (CEST)
- Diskussionen handlar alltså om den här redigeringen, som hör till det märkligaste jag sett i källhänvisningsväg. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.23 (CEST)
- Ok, jag kanske överdrev lite. Det jag menade var att "Google Maps", "Wiki Rötter" och "busstidtabell" inte är acceptabla källor. Men nej, källor måste inte vara länkar och kan även vara bokkällor. Iantriks (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.18 (CEST)
- Jag har lagt in en länk ovan till den skrivning av Iantriks som IP-numret reagerade på. @Iantriks: Att efter flera veckor gå in och ändra vad som står på en diskussionssida, även om du skrivit det själv, är mindre lämpligt eftersom det, som i detta fall, kan vara föremål för andra diskussioner. Om du vill "ta tillbaka" något eller "ändra vad du skrivit", annat än rena stavfel och liknande, är det bättre att stryka över det du vill ta bort,
så här, och lägga till det nya. - Ser nu att medan jag skrev detta inlägg har LittleGun gjort precis detta åt dig. --Larske (diskussion) 25 juli 2019 kl. 09.57 (CEST)
- "Informationstavla på platsen" är ju inte helt ovanligt källhänvisning. I det fallet är det svårt att vara mer detaljerad, men när det gäller exempelvis busstidtabeller så bör man i alla fall skriva ut VILKEN tidtabell. /ℇsquilo 26 juli 2019 kl. 07.57 (CEST)
- Ärligt talat tyckte jag att denna fråga var dum. Varför diskutera det flera veckor efter att det hänt? Diskutera det istället när det gått några timmar-en vecka. Iantriks D B 5 augusti 2019 kl. 11.43 (CEST)
- "Informationstavla på platsen" är ju inte helt ovanligt källhänvisning. I det fallet är det svårt att vara mer detaljerad, men när det gäller exempelvis busstidtabeller så bör man i alla fall skriva ut VILKEN tidtabell. /ℇsquilo 26 juli 2019 kl. 07.57 (CEST)
- Jag har lagt in en länk ovan till den skrivning av Iantriks som IP-numret reagerade på. @Iantriks: Att efter flera veckor gå in och ändra vad som står på en diskussionssida, även om du skrivit det själv, är mindre lämpligt eftersom det, som i detta fall, kan vara föremål för andra diskussioner. Om du vill "ta tillbaka" något eller "ändra vad du skrivit", annat än rena stavfel och liknande, är det bättre att stryka över det du vill ta bort,
Distr game (på wikidata)[redigera | redigera wikitext]
Vet någon vad detta handlar om. Flera helt vansinniga ändringar har gjort i Wikidata med denna hash (exempel se Användare:Yger/Wikidatafel)Yger (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 15.35 (CEST)
- En idioti som jag dussintals gånger bett ska blockeras från att användas på Wikidata. Se d:Wikidata:Tools/Edit items. IP 62.20.170.74 (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 16.26 (CEST)
- Hur gör man bäst för att få stopp på det. Man sätter ju en kulspruta i händerna på barn som inte vet hur verktygen skall användas. @Julle, Ainali:Yger (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 17.46 (CEST)
- Det är Magnus Manske som har gjort verktyget. Han kanske kan hjälpa till? ♥Ainali diskussionbidrag 2 augusti 2019 kl. 17.57 (CEST)
- Nja, det är ju inte verktyget som är problemet, utan att det marknadsförs som ett "lek"redskap.Yger (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 15.49 (CEST)
- Jovisst, men det är ju han som kan byta namn på det till något annat än "game". ♥Ainali diskussionbidrag 4 augusti 2019 kl. 14.49 (CEST)
- Man gör det "lätt" att redigera på Wikidata. Men genom att göra det lätt att lägga till data så gör man det samtidigt lätt att (ofta) göra fel och det i ganska hög takt. Distr. game är inte det enda verktyget som utvecklats i det här syftet. Alla är inte usla, men många är. IP 62.20.170.74 (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 15.51 (CEST)
- Givetvis är det något gott att få fler att redigera på Wikipedia, men inte till vlket pris som helst, och inte med verktyg med dettas potential att löpa amok. Jag tycker nog att det har blivit mer och mer av snedfokus på kampanjen att locka fler användare. De nya redigerarna måste också lära sig hur man skriver på Wikipedia – hinner de verkligen med det, när det spottas fram "hjälpmedel" i den här takten? Och varför får det ett namn som "game"? Om det är i någon slags marknadsföringsanda, för att visa hur "lekande lätt" det är att editera med det, undrar jag om en inte får tala om omdömeslöshet. / TernariusD 4 augusti 2019 kl. 17.04 (CEST)
- Det syftar med all sannolikhet på spelifiering, eller gamification på engelska. Det är en metod som gör det mer lockande att göra jobbiga ändringar genom att man får någon form av belöning för att göra det, om än bara någon form av poäng som egentligen inte spelar någon roll. Denna metod har använts med stor framgång på Openstreetmap för att exempelvis justera för tvära svängar. Även för Wikidata skulle säkert något liknande kunna fungera, men i det här fallet verkar det blir lite för mycket fel. Vi lär dock inte kunna stoppa detta här lokalt på svwp utan någon får kontakta Magnus. Jag är inte alls insatt så jag föreslår att någon som är det gör det. /Grillo (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 20.01 (CEST)
- Se MapRoulette för ett lyckat exempel. /Grillo (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 20.04 (CEST)
- jag har tagit upp det nu på Wikipedia-l, det stora maillistan. Det kan inte bara vara en individ som Magnus som avgör att ha en funktion som ger en sådan röra. Spelifiering kan säkert vara bra, men inom givna ramar där riskerna för tokigheter är mindre.Yger (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 20.18 (CEST)
- Givetvis är det något gott att få fler att redigera på Wikipedia, men inte till vlket pris som helst, och inte med verktyg med dettas potential att löpa amok. Jag tycker nog att det har blivit mer och mer av snedfokus på kampanjen att locka fler användare. De nya redigerarna måste också lära sig hur man skriver på Wikipedia – hinner de verkligen med det, när det spottas fram "hjälpmedel" i den här takten? Och varför får det ett namn som "game"? Om det är i någon slags marknadsföringsanda, för att visa hur "lekande lätt" det är att editera med det, undrar jag om en inte får tala om omdömeslöshet. / TernariusD 4 augusti 2019 kl. 17.04 (CEST)
- Man gör det "lätt" att redigera på Wikidata. Men genom att göra det lätt att lägga till data så gör man det samtidigt lätt att (ofta) göra fel och det i ganska hög takt. Distr. game är inte det enda verktyget som utvecklats i det här syftet. Alla är inte usla, men många är. IP 62.20.170.74 (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 15.51 (CEST)
- Jovisst, men det är ju han som kan byta namn på det till något annat än "game". ♥Ainali diskussionbidrag 4 augusti 2019 kl. 14.49 (CEST)
- Nja, det är ju inte verktyget som är problemet, utan att det marknadsförs som ett "lek"redskap.Yger (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 15.49 (CEST)
- Det är Magnus Manske som har gjort verktyget. Han kanske kan hjälpa till? ♥Ainali diskussionbidrag 2 augusti 2019 kl. 17.57 (CEST)
- Hur gör man bäst för att få stopp på det. Man sätter ju en kulspruta i händerna på barn som inte vet hur verktygen skall användas. @Julle, Ainali:Yger (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 17.46 (CEST)
Svenska tidningar tar betalt för tidningsartiklar[redigera | redigera wikitext]
På senare år har alltfler svenska tidningar ändrat, så att man bara kan gå in och läsa flera av tidningsartiklarna om man prenumererar och skapat ett inloggningskonto (gäller inte längre bara kändisskvaller och liknande). Att många av dem inte ens låses upp efter några veckor, då tidningsartikeln är inaktuell och tidningen inte längre tjänar så mycket pengar på den, är rena skämtet (betala för den här tidningsartikeln från februari 1992, så vi kan tjäna massa pengar på 27 och ett halvt år gamla nyheter!) Hur bör Wikipedia handskas med detta, när vi använder tidningsartiklarna som källor?
- Bör prenumeranter, som alltså kan läsa dessa tidningsartiklar, undvika att hänvisa till de låsta tidningsartiklarna? (och i stället använda källor som Sveriges Radio och Sveriges Television)?
- Är en gratis tidningsartikel på engelska, franska eller tyska bättre källa än en låst tidningsartikel svenska? (tror vi får köra med båda)
Jag hänvisar bara till gratis tidningsartiklar, förutom om man kan läsa källuppgiften i rubriken och alla kan läsa dem. Tyvärr har flera tidningsartiklar som jag hänvisade till för några år sedan, på senare år låsts.
J 1982 (diskussion) 20 juli 2019 kl. 13.06 (CEST)
- Det finns inget krav på att våra källor måste vara fritt tillgängliga på nätet (även om det är smidigt). Tidningar finns på bibliotek, så jag ser lika litet något principiellt problem med att hänvisa till en låst digital version av en artikel som med att hänvisa till en tryckt bok som man antingen får köpa eller gå till ett bibliotek och låna. /FredrikT (diskussion) 20 juli 2019 kl. 13.48 (CEST)
- Jag håller med FredrikT. Däremot skulle vi kunna bygga in i tidningsrefmallen något liknande som enwp har i sin citation-mall, nämligen en parameter om prenumeration behövs. Via den kan, som hjälp för läsaren, visas om artikeln är fritt tillgänglig via länken eller inte.
- Även jag instämmer med FredrikT. Det går att lägga till "(prenumeration krävs)" om man vill belysa detta i någon källhänvisning, se hur det har gjorts tidigare på sv.wp här. //Vätte (diskussion) 20 juli 2019 kl. 16.47 (CEST)
- Också jag ställer med bakom FredrikT:s argumentation. Visst är det praktiskt med källor som är tillgängliga för alla ett knapptryck bort, men det är inte befrämjande för kvaliteten att ha det som enda kriterium för var vi hämtar våra uppgifter till artiklarna. Själva tendensen att man tar betalt bör vi inte ta ställning till. Jag kan beklaga utvecklingen för min personliga del, men har samtidigt full förståelse för att det är nödvändigt för tidningarna att öka sina intäkter med tanke på bortfallet av prenumeranter vad gäller pappersutgåvorna. Tostarpadius (diskussion) 20 juli 2019 kl. 16.56 (CEST)
- Den typ av "gratisnyheter" som dyker upp i webbläsaren när jag öppnar ett nytt fönster ger jag inte mycket för. Idag har jag toppnyheten "10 kändisar som är SJUKT lika varandra". Nej tack till den typen av journalistik! Det handlar bara om att locka till sig klick och annonsörer, inte om att bedriva bra journalistik. IP 62.20.170.74 (diskussion) 20 juli 2019 kl. 17.40 (CEST)
- De flesta källor kostar pengar eller får hittas på bibliotek. Källor bakom betalvägg är inga konstigheter, även om det såklart hade varit mer praktiskt om de var gratis.--LittleGun (diskussion) 20 juli 2019 kl. 18.28 (CEST)
- Håller med ovan, finns ju inhet skäl att begränsa sig till material som finns fritt på nätet. Wikipedias uppgift är ju att förbättra tillgången på fri tillförlitlig information, inte att bara upprepa det som finns där. Sedan ser jag det ju som bra om man kan ange en form som gör det lätt att hitta artikeln på ett bibliotek om man skulle vilja kontrollera den utan att betala för premenuration.FBQ (diskussion) 20 juli 2019 kl. 19.51 (CEST)
- De flesta källor kostar pengar eller får hittas på bibliotek. Källor bakom betalvägg är inga konstigheter, även om det såklart hade varit mer praktiskt om de var gratis.--LittleGun (diskussion) 20 juli 2019 kl. 18.28 (CEST)
- Det här är något jag har bra koll på. Det är (som någon nämnt) tillåtet att använda källor som kräver inloggning för allmänheten. Wikipedias motivering är att man antingen kanske känner någon som har konto eller att man ofta kan hitta webbartiklarna i papperstidningen, under förutsättning att källan är bra specificerad. Färska dagstidningar tror jag att man kan läsa gratis på vissa bibliotek, hotell och andra arbetsplatser. Det man kan göra om sidan är låst är att placera mallen
{{inloggning krävs}}
efter källänken. Den fungerar både informativt och skapar en länk till Wikipedias informationsavsnitt om källor som kräver inloggning. Hittar man även en jämförbar olåst källa som är trovärdig tycker jag att den är att föredra. Vid osäkerhet i valet mellan källor med sina respektive för- och nackdelar tycker jag att det klart bästa är att ange båda. Då kan läsarna själva välja den de föredrar. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 20 juli 2019 kl. 20.31 (CEST)- Bra inlägg av Kyllo, och jag håller med. Jag försöker alltid välja gratisartiklar som källa för det är lättast när man surfar, men om vi bara skulle få använda det skulle vi aldrig kunna skriva på djupet. Det är inte bara tidningar som tar betalt utan även många vetenskapliga bra källor. (NE med). Adville (diskussion) 20 juli 2019 kl. 20.39 (CEST)
- När det handlar om NE tror jag att vissa skolor, bibliotek och kommuninvånare i vissa kommuner har fri tillgång. Så hur lätt eller svårt det är att få tillgång till lär vara väldigt olika beroende på var man befinner sig. Men ett annat alternativ är att wikipedianer samarbetar med varandra för att kontrollera källor. Chansen borde vara stor att någon aktiv har tillgång till konto. Såna samarbeten sker väl redan med exempelvis folkbokföring, foton och annat, även om man såklart aldrig kan kräva hjälp av någon annan. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 20 juli 2019 kl. 20.54 (CEST)
- Kanske vi skulle skapa en sida "wp:Hjälp att kontrollera källan" så att man lätt kan lägga in en begäran om hjälp när det kniper. Det kanske skulle underlätta vid behov. Adville (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.04 (CEST)
- Allting har ett pris, allt betalas på något sätt, "gratis" innebär i många fall antingen att tidningen har mer annonser, mer insamling av data, skattefinansiering eller sponsring för att sprida agendor. Också olyckligt om det skapar vinkling av misstag om vi till exempel i stor skala börjar använda färre källor från ett visst land bara för tidningar där oftare har prenumerationsbarriärer. Därför tycker jag det är dumt att alltid välja gratisalternativet, bättre att blanda upp det och att alltid försöka välja källor med högsta kvalité oavsett om de är lättillgängliga eller inte. Dubbeltänk (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.05 (CEST)
- Det skulle vara tacksamt om Wikimedia Sverige undersökte möjligheten till och kostnaderna för att skaffa gruppinloggning likt de skolor, bibliotek och universitet har till NE, Landguiden, Encyclopædia Britannica och Mediearkivet Retriever. Sedan skulle användare som bidragit med ett visst antal byte och som kan bekräftas via epost kunna ansöka om inloggningsuppgifter, ungefär som prylpoolen. Annars återstår ju alltid att ta sig till biblioteket som i de flesta fall har tillgång till dessa och andra databastjänster. För oss i Stockholm är KB pålitligt. /Ascilto (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.16 (CEST)
- @John Andersson (WMSE):@Sebastian Berlin (WMSE):@André Costa (WMSE): /Ascilto (diskussion) 21 juli 2019 kl. 14.21 (CEST)
- WMSE har sedan 2013 haft ett program för att ge Tillgång till referenslitteratur. Om den inte räcker till i nuvarande utformning så kan man såklart föreslå förbättringar, men den är inte direkt överutnyttjad än om jag tolkar sidan rätt. ♥Ainali diskussionbidrag 21 juli 2019 kl. 18.09 (CEST)
- Inköp av referenslitteratur är ett jättebra projekt, själv har jag aldrig kommit mig för att söka trots att jag vid det här laget har köpt in böcker för ett par tusen åtminstone just i avsikt att använda dem som referenslitteratur för mitt wikipediaskrivande. Det aktuella förslaget är ett helt nytt förslag, och skulle nog röna större intresse eftersom wikipedianer gärna tycks vilja ha tillgång till resurser på nätet från sin hemdator. Jag tror också att det skulle få mer omedelbar inverkan på våra artiklar. @Axel Pettersson (WMSE): /Ascilto (diskussion) 21 juli 2019 kl. 20.07 (CEST)
- @Ascilto: Med tanke på hur underutnyttjat Tillgång till referenslitteratur är tar vi gärna emot förslag som gör det bättre. Skriv gärna ner dina tankar på diskussionssidan så kollar vi på det efter Wikimania. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 22 juli 2019 kl. 12.23 (CEST)
- Själv tillhör jag inte målgruppen för projektet eftersom jag bor i Stockholm och har god tillgång till avancerade bibliotek. KB och UB har också varit tillmötesgående med att köpa in litteratur på mina förslag. Annat har jag som sagt köpt själv på antikvariatssajter eftersom jag också i fortsättningen vill ha böckerna i min bokhylla.
- Men den störta bristen med projektet är att det är så okänt. Jag har dragit mitt strå till stacken med en blänkare på Wikipedia:Resurser som dessvärre också är en ganska okänd sida.
- Att referenslitteraturprojektet finns får inte hindra att WMSE behandlar nya förslag om hur fler användare skall få god tillgång till källor. Det befintliga projektet och besk´vikelsen över det skall inte ställas mot nya friska förslag. Arbetet med att stärka Wikipedias förankring i bra källor är det viktigaste vi har. Så om användare som meriterat sig med en viss mängd bidrag med WMSE:s hjälp kunde få tillgång till databaser skulle det vara en av de mest effektiva åtgärderna att höja kvaliteten på svwp. /Ascilto (diskussion) 23 juli 2019 kl. 20.26 (CEST)
- @John Andersson (WMSE):@Sebastian Berlin (WMSE):@André Costa (WMSE):@Axel Pettersson (WMSE): Jag tycker det är dåligt bemötande från WMSE:s sida att avfärda ett seriöst och kreativt förslag med hänvisning till besvikelsen/bitterheten över att ett helt annat projekt inte har funkat särskilt bra. /Ascilto (diskussion) 24 juli 2019 kl. 21.03 (CEST)
- Jag har nu gjort vad som står i min makt för att göra referenslitteraturprojektet känt genom att lägga in länk på alla sidor som handlar om källor. WMSE har själv inte lagt två strån i kors för att göra projektet känt, men använder ändå besvikelsen/bitterheten över att det funkat dåligt som argument för att avfärda nya kreativa och seriösa förslag. Riktigt dålig stil. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 10.12 (CEST)
- De sidor jag lagt in länk på är Wikipedia:Verifierbarhet, Wikipedia:Trovärdiga källor, Wikipedia:Deltagarportalen/Bra källor, Wikipedia:Resurser, Wikipedia:Projekt biografikällor, Wikipedia:Projekt faktakoll, Wikipedia:Projekt källhänvisningar. Tidigare fanns länk/information enbart på WMSE:s egen sida, Wikipedia:Wikimedia Sverige. Det är så långt WMSE själv ansträngt sig för att göra projektet känt. Inget särskilt imponerande engagemang. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 10.21 (CEST)
- @Ascilto: Jag ber om ursäkt om mitt inlägg uppfattades som ett avfärdande, det var inte alls min avsikt. Eftersom Tillgång till referenslitteratur öppnar för inköp av uppslagsverk kan tillgång till onlinekällor och gruppinloggning antingen redan vara ok, eller alternativt en utökning snarare än ett helt nytt projekt. För privatpersoner kostar NE 59:- per månad, och jag har frågat om gruppinloggning där också. Inom Wikipediabiblioteket (som det tipsas om nedan) finns även möjlighet att få tillgång till olika resurser, så där finns också ett sätt att gå vidare. Tack för att du gör reklam för Tillgång till referenslitteratur, och jag hoppas att fler får upp ögonen för de möjligheter projektet erbjuder. Jag brukar oregelbundet berätta om det både här på bybrunnen, i olika sociala kanaler, när jag träffar skribenter i olika sammanhang och uppmuntrar dom som nyttjar olika former av stöd att berätta för andra, men tar tacksamt emot hjälp att sprida på andra sidor och sammanhang. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 25 juli 2019 kl. 10.54 (CEST)
- @Ascilto: Ursäkta sent svar från mig. Jag tycker det är ett intressant förslag och vi kommer att undersöka vilka olika lösningar vi skulle kunna köpa in. Wikipedia:Wikipediabiblioteket som Ainali länkade till kan kanske vara ett bra upplägg att gå vidare med? Jag vill även tacka för att du lagt till länkar på de olika sidorna! Vänligen, John Andersson (WMSE) (diskussion) 25 juli 2019 kl. 15.43 (CEST)
- Tack för svaren! Wikipediabiblioteket är ju än så länge bara en startsida med tomma länkar, men det ser ut som en bra idé. De fyra databaser som jag i första hand vill föreslå för gruppabonnemang är alltså NE, Encyclopædia Britannica, Landguiden och Mediearkivet Retriever, som jag bedömer har störst användbarhet och motsvarar de största behoven. Om det finns medel till fler vill jag be er titta på JSTOR som är en databas över vetenskapliga artiklar. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 16.43 (CEST)
- De sidor jag lagt in länk på är Wikipedia:Verifierbarhet, Wikipedia:Trovärdiga källor, Wikipedia:Deltagarportalen/Bra källor, Wikipedia:Resurser, Wikipedia:Projekt biografikällor, Wikipedia:Projekt faktakoll, Wikipedia:Projekt källhänvisningar. Tidigare fanns länk/information enbart på WMSE:s egen sida, Wikipedia:Wikimedia Sverige. Det är så långt WMSE själv ansträngt sig för att göra projektet känt. Inget särskilt imponerande engagemang. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 10.21 (CEST)
- Jag har nu gjort vad som står i min makt för att göra referenslitteraturprojektet känt genom att lägga in länk på alla sidor som handlar om källor. WMSE har själv inte lagt två strån i kors för att göra projektet känt, men använder ändå besvikelsen/bitterheten över att det funkat dåligt som argument för att avfärda nya kreativa och seriösa förslag. Riktigt dålig stil. /Ascilto (diskussion) 25 juli 2019 kl. 10.12 (CEST)
- @John Andersson (WMSE):@Sebastian Berlin (WMSE):@André Costa (WMSE):@Axel Pettersson (WMSE): Jag tycker det är dåligt bemötande från WMSE:s sida att avfärda ett seriöst och kreativt förslag med hänvisning till besvikelsen/bitterheten över att ett helt annat projekt inte har funkat särskilt bra. /Ascilto (diskussion) 24 juli 2019 kl. 21.03 (CEST)
- @Ascilto: Med tanke på hur underutnyttjat Tillgång till referenslitteratur är tar vi gärna emot förslag som gör det bättre. Skriv gärna ner dina tankar på diskussionssidan så kollar vi på det efter Wikimania. /Axel Pettersson (WMSE) (diskussion) 22 juli 2019 kl. 12.23 (CEST)
- Inköp av referenslitteratur är ett jättebra projekt, själv har jag aldrig kommit mig för att söka trots att jag vid det här laget har köpt in böcker för ett par tusen åtminstone just i avsikt att använda dem som referenslitteratur för mitt wikipediaskrivande. Det aktuella förslaget är ett helt nytt förslag, och skulle nog röna större intresse eftersom wikipedianer gärna tycks vilja ha tillgång till resurser på nätet från sin hemdator. Jag tror också att det skulle få mer omedelbar inverkan på våra artiklar. @Axel Pettersson (WMSE): /Ascilto (diskussion) 21 juli 2019 kl. 20.07 (CEST)
- WMSE har sedan 2013 haft ett program för att ge Tillgång till referenslitteratur. Om den inte räcker till i nuvarande utformning så kan man såklart föreslå förbättringar, men den är inte direkt överutnyttjad än om jag tolkar sidan rätt. ♥Ainali diskussionbidrag 21 juli 2019 kl. 18.09 (CEST)
- @John Andersson (WMSE):@Sebastian Berlin (WMSE):@André Costa (WMSE): /Ascilto (diskussion) 21 juli 2019 kl. 14.21 (CEST)
- Jag står helt bakom att använda olika typer av källor, om det var det Dubbeltänk syftade på. Om jag väljer ett gratisalternativ som källa brukar det oftast handla om att jag inte har tillgång till inloggning (och därmed inte vet säkert vad det står i den). Men låt säga att jag råkar ha en prenumeration och får syn på en utmärkt källa som kräver inloggning, då kan jag komplettera med den. Jag menade alltså inte att man ska välja bort betalkällor som man tycker är bättre enbart för att det är betalkällor. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 20 juli 2019 kl. 22.11 (CEST)
- Även jag använder betalkällor när det som går att läsa bekräftar det jag vill veta, ex denna källa som bekräftar för mig att jag kan korrigera språkfelet "tills dess" till "till dess" på Wikipedia. Dock skulle jag ju gärna vilja veta vad som står i hela artikeln (vet det är en krönika), och då kunde en "förfrågan om hjälp"-sida kunna vara behjälplig. Ascilto förslag är också utmärkt, och kan vara en sporre för att få fler flitiga wikipedianer. Adville (diskussion) 21 juli 2019 kl. 01.21 (CEST)
- Det skulle vara tacksamt om Wikimedia Sverige undersökte möjligheten till och kostnaderna för att skaffa gruppinloggning likt de skolor, bibliotek och universitet har till NE, Landguiden, Encyclopædia Britannica och Mediearkivet Retriever. Sedan skulle användare som bidragit med ett visst antal byte och som kan bekräftas via epost kunna ansöka om inloggningsuppgifter, ungefär som prylpoolen. Annars återstår ju alltid att ta sig till biblioteket som i de flesta fall har tillgång till dessa och andra databastjänster. För oss i Stockholm är KB pålitligt. /Ascilto (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.16 (CEST)
- Allting har ett pris, allt betalas på något sätt, "gratis" innebär i många fall antingen att tidningen har mer annonser, mer insamling av data, skattefinansiering eller sponsring för att sprida agendor. Också olyckligt om det skapar vinkling av misstag om vi till exempel i stor skala börjar använda färre källor från ett visst land bara för tidningar där oftare har prenumerationsbarriärer. Därför tycker jag det är dumt att alltid välja gratisalternativet, bättre att blanda upp det och att alltid försöka välja källor med högsta kvalité oavsett om de är lättillgängliga eller inte. Dubbeltänk (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.05 (CEST)
- Kanske vi skulle skapa en sida "wp:Hjälp att kontrollera källan" så att man lätt kan lägga in en begäran om hjälp när det kniper. Det kanske skulle underlätta vid behov. Adville (diskussion) 20 juli 2019 kl. 21.04 (CEST)
- När det handlar om NE tror jag att vissa skolor, bibliotek och kommuninvånare i vissa kommuner har fri tillgång. Så hur lätt eller svårt det är att få tillgång till lär vara väldigt olika beroende på var man befinner sig. Men ett annat alternativ är att wikipedianer samarbetar med varandra för att kontrollera källor. Chansen borde vara stor att någon aktiv har tillgång till konto. Såna samarbeten sker väl redan med exempelvis folkbokföring, foton och annat, även om man såklart aldrig kan kräva hjälp av någon annan. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 20 juli 2019 kl. 20.54 (CEST)
- Bra inlägg av Kyllo, och jag håller med. Jag försöker alltid välja gratisartiklar som källa för det är lättast när man surfar, men om vi bara skulle få använda det skulle vi aldrig kunna skriva på djupet. Det är inte bara tidningar som tar betalt utan även många vetenskapliga bra källor. (NE med). Adville (diskussion) 20 juli 2019 kl. 20.39 (CEST)
- Det här är något jag har bra koll på. Det är (som någon nämnt) tillåtet att använda källor som kräver inloggning för allmänheten. Wikipedias motivering är att man antingen kanske känner någon som har konto eller att man ofta kan hitta webbartiklarna i papperstidningen, under förutsättning att källan är bra specificerad. Färska dagstidningar tror jag att man kan läsa gratis på vissa bibliotek, hotell och andra arbetsplatser. Det man kan göra om sidan är låst är att placera mallen
- Angående diskussionen om att ordna tillgång till källor, så finns w:en:Wikipedia:The Wikipedia Library/About om någon vill engagera sig och arbeta med dem för att få det att fungera även på svenska. /Julle (disk.) 21 juli 2019 kl. 19.23 (CEST)
- @Ascilto: Jag noterar att diskussionen om en svensk version var uppe för diskussion 2017 och att det finns en påbörjad lokal version i Wikipedia:Wikipediabiblioteket. Bara att färdigställa och så är ni snart igång skulle jag gissa. ♥Ainali diskussionbidrag 22 juli 2019 kl. 11.59 (CEST)
- Jag tror att det kommer att bli vanligare med "låst" information. Det ökar givetvis Wikipedias betydelse för fri information. Men medför problem att kunna titta på källor som är just låsta. Kanske bör man hitta på något sätt att arkivera (kopiera) källan, när man skriver artikeln. Å andra sidan kan det bli en copyright-skyddad databas. Kanske man skulle kunna ha att några pålitliga wikipedianer skriver att de verifierar att informationen fanns, ett visst datum? (för att undvika copyright problem). Jag har inte lösningarna, men det är klart att WP kan inte bli "enbart fria länkar", då förloras grund-iden. Janwikifoto (diskussion) 6 augusti 2019 kl. 12.39 (CEST)
- @Ascilto: Jag noterar att diskussionen om en svensk version var uppe för diskussion 2017 och att det finns en påbörjad lokal version i Wikipedia:Wikipediabiblioteket. Bara att färdigställa och så är ni snart igång skulle jag gissa. ♥Ainali diskussionbidrag 22 juli 2019 kl. 11.59 (CEST)
SMHI rapporterar om Wikiprojekt Kustvatten[redigera | redigera wikitext]
Detta kan vara av intresse för Wikipedianer som hjälpt till inom eller följt Wikipedia:Projekt Kustvatten: SMHI har nu publicerat en rapport från sitt samarbete med Wikimedia Sverige: http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:smhi:diva-5233. Med vänlig hälsning, --Alicia Fagerving (WMSE) (diskussion) 6 augusti 2019 kl. 09.53 (CEST)
Gillar --Larske (diskussion) 6 augusti 2019 kl. 10.26 (CEST)
24Sverige lägger ner[redigera | redigera wikitext]
Det ser ut som deras sajter fortfarande är uppe. Finns det möjligen en bot som hinner se till att Internet Archive sparar alla artiklar vi använt som källor? Gäller följande sajter: 24Kalmar, 24Öland, 24Nybro, 24Emmaboda, 24Halmstad, 24Varberg, 24Falkenberg, 24Malmö, 24Uppsala, 24Blekinge, 24Kristianstad, 24Helsingborg, 24Ystad, 24Trelleborg och 24Västerås. / Machatjkala (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 23.02 (CEST)
- För att lättare hitta våra länkar dit: 24Kalmar, 24oland, 24Nybro, 24Emmaboda, 24Halmstad, 24Varberg, 24Falkenberg, 24Malmo, 24Uppsala, 24Blekinge, 24Kristianstad, 24Helsingborg, 24Ystad, 24Trelleborg, 24Vasteras ♥Ainali diskussionbidrag 3 augusti 2019 kl. 10.17 (CEST)
- Jag gjorde ett stickprov på de 10 länkar (varav 8 unika) som finns till 24Trelleborg.se och av dessa var det ingen som idag var online, endast felkod 404 ("Sidan kunde inte hittas") visas. Däremot fanns alla utom två redan arkiverade i Internet Archive.
- Fall som detta talar för att vi bör arkivera alla externa länkar som används som källor redan när referensen skapas och inte vänta på att länkarna dör för att då hoppas på att InternetArchiveBot lyckas hitta någon arkiverad kopia. Det är också enda sättet att "frysa" innehållet som använts som källa. Bara för adressen fortfarande lever betyder ju inte att det som idag visas när man klickar på länken har något att göra med det som fanns när länken användes som källa till artikeln. Verifierbarhet! --Larske (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 11.14 (CEST)
- Jag tror jag lyckades arkivera de flesta av sidorna (manuellt). Jag var tvungen att ta bort datumen i länkarna. Här är sidorna som jag (försökt) arkivera. Dock var jag tvungen att lägga in ett filter i min webbläsare som tar bort
web.archive.org##.takeover-placeholder
för att jag skulle kunna se annat än en vit sida. ✍️ GeMet 💬 den 3 augusti 2019 kl. 11.27 (CEST)
- Jag tror jag lyckades arkivera de flesta av sidorna (manuellt). Jag var tvungen att ta bort datumen i länkarna. Här är sidorna som jag (försökt) arkivera. Dock var jag tvungen att lägga in ett filter i min webbläsare som tar bort
- Larske har förstås rätt, men det är ändå lite krångel eftersom Internet Archive är så långsamt. Finns det möjlighet att få ett verktyg som hjälper till. T.ex. en lista över alla webblänkar i en artikel som inte är sparade hos Internet Archive och en länk för att spara den? (Jag skulle även vilja ha länken skapa wikidataobjekt för denna artikel när det inte finns språklänk att lägga till). /Machatjkala (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 16.58 (CEST)
- I would be surprised if @InternetArchiveBot: does not already do this: One by one, look at a Wikipedia article and review all external links. Those links not already in the Archive are saved to the Archive. Those links that are dead are updated to point to the archived copy. Also, for anyone interested in archiving pages, perhaps this is a good read at the Archive blog: If You See Something, Save Something – 6 Ways to Save Pages In the Wayback Machine which has a link to a Wikipedia page on bookmarklets. Unfortunately, since a few versions back of Firefox (2-3 years perhaps) the bookmarklets no longer work well for me. It's a shame because I used them all the time. --Bensin (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 18.51 (CEST)
- Mediearkivet (Retriever) verkar (?) ha det mesta som 24 Sverige publicerat. Så materialet försvinner alltså inte med 24-sajterna. /NH 3 augusti 2019 kl. 20.27 (CEST)
- Det hade varit bra om Wikipedia haft en egen inloggning till Mediearkivet Retriever, när vi så ofta hänvisar dit. F.ö. tack till @GeMet: för att du sparade sidorna i Internet Archive. /Machatjkala (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 09.24 (CEST)
- Bara tipsar: Många folkbibliotek, alltså kommunala bibliotek, erbjuder tillgång till Mediearkivet. Vissa till och med så att man kan komma åt den hemifrån. Jag tror de flesta som läser, eller jobbar, vid högskolor eller universitet har tillgång till det genom universitetsbiblioteken (även hemifrån). Man kan köpa tillgång som privatperson, men det kostar en del. /NH 4 augusti 2019 kl. 22.03 (CEST)
- Det sägs ibland att biblioteken har, men jag hittar inget. Stadsbiblioteket i Göteborg har lagt ner det p.g.a. ekonomin, Universitetsbiblioteket har det för studenter. Möjligen kan man gå dit som icke-student, men det blir inte så lättillgängligt. Ingen komun i närheten skriver på sin hemsida att de har Mediarkivet. Kanske har de det ändå, vad vet jag./Machatjkala (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 23.21 (CEST)
- Ok, kommunen där jag bor erbjuder det, och jag hittar med Google att t ex Umeå och Tranås (som var två kommuner jag råkade komma att tänka på) också gör det. Men hur vanligt det är vet jag inte. /NH 6 augusti 2019 kl. 22.21 (CEST)
- Det sägs ibland att biblioteken har, men jag hittar inget. Stadsbiblioteket i Göteborg har lagt ner det p.g.a. ekonomin, Universitetsbiblioteket har det för studenter. Möjligen kan man gå dit som icke-student, men det blir inte så lättillgängligt. Ingen komun i närheten skriver på sin hemsida att de har Mediarkivet. Kanske har de det ändå, vad vet jag./Machatjkala (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 23.21 (CEST)
- Bara tipsar: Många folkbibliotek, alltså kommunala bibliotek, erbjuder tillgång till Mediearkivet. Vissa till och med så att man kan komma åt den hemifrån. Jag tror de flesta som läser, eller jobbar, vid högskolor eller universitet har tillgång till det genom universitetsbiblioteken (även hemifrån). Man kan köpa tillgång som privatperson, men det kostar en del. /NH 4 augusti 2019 kl. 22.03 (CEST)
- Det hade varit bra om Wikipedia haft en egen inloggning till Mediearkivet Retriever, när vi så ofta hänvisar dit. F.ö. tack till @GeMet: för att du sparade sidorna i Internet Archive. /Machatjkala (diskussion) 4 augusti 2019 kl. 09.24 (CEST)
Järnvägar[redigera | redigera wikitext]
Hur bör artiklar om historiska järnvägar namnges? Krylbo–Norbergs Järnväg eller Krylbo–Norbergs järnväg? Jag uppfattar det som praxis på Wikipedia att använda versal och brukar därför skriva så, men har egentligen ingen bestämd uppfattning i frågan. Om det finns konsensus för att använda gement j bör dock detta genomföras konsekvent. /Annika (diskussion) 6 augusti 2019 kl. 23.17 (CEST)
- Jag har intw så mycket järnväglitteratur i mina bokhyllor men de två böcker jag har har titlarna Röfors-Laxå järnväg och Glavaglasbruks järnväg. Janee (diskussion) 6 augusti 2019 kl. 23.36 (CEST)
- Annika: Det är väl bara att titta i järnvägskategorierna så lär du hitta svaret till din fråga! DIEXEL (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 00.39 (CEST)
- Jag uppfattar som sagt versal som praxis, men på grund av ett inlägg på min användardiskussion anser jag det vara lämpligt att fler uttalar sig i frågan. /Annika (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 05.31 (CEST)
- Annika: Det är väl bara att titta i järnvägskategorierna så lär du hitta svaret till din fråga! DIEXEL (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 00.39 (CEST)
- Spontant skulle jag säga att om det inte är namnet på ett faktiskt bolag eller liknande, utan bara en benämning på spåret, så bör det vara gemen. Om det är ett egennamn så är det egentligen företaget som borde vara styrande, men det är inte ett jättefel att ändra.
- andejons (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.13 (CEST)
- (Redigeringskonflikt) Jag tänkte först att "Krylbo-Norbergs järnväg" var beskrivningen medan "Krylbo-Norbergs Järnväg" var egennamnet bildat av namnet på bolaget som i min tanke borde ha varit "Krylbo-Norbergs Järnvägsaktiebolag". Men det var fel tänkt. Redan i artikeln skrivs "järnvägsaktiebolag" med gement j. Det riktiga måste vara att som alltid gå till källorna. Sveriges statskalender skriver genomgående med gement j, både för järnvägarna och för aktiebolagen [2]. Jag tror då att bruket av versaler från början härrör från förkortningen KNJ, då kan det kännas följdenligt att använda versalt J. För Wikipedias del kan jag tänka mig att bruket av versaler har sitt ursprung i att de ursprungliga källorna förmodligen var järnvägsentusiasters webbsidor. Nu finns inte alla kvar, men "Historiskt om Svenska Järnvägar" (redan namnet på sajten avslöjar en faiblesse för versaler) skriver konsekvent med versaler [3] liksom järnväg.net [4]. Som vanligt tycker jag att vi skall följa den mest auktoritativa källan och inte bruket hos enskilda entusiaster som f.ö. inte anger sina källor. Bruket av versalt J framstår alltså som en av alla våra barnsjukdomar som vi fortfarande dras med. Jag håller alltså på statskalendern. För säkerhets skull kollade jag hur NE skriver och de använder också gemener [5] liksom faktiskt även Ugglan [6]. Därmed är saken avgjord för min del: Alla auktoritativa källor säger gement j. /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.16 (CEST)
- Om man bara går efter moderna ortografiska regler så bör järnväg skrivas med gemena bokstäver. Av det som Ascilto har grävt fram så verkar det också vara så namnen skrevs även ursprungligen. Jag ser därför ingen anledning att använda versal. /ℇsquilo 7 augusti 2019 kl. 08.26 (CEST)
- Nordisk familjebok skriver konsekvent med gement j. En viktig källa som bör undersökas är Svenska Järnvägsföreningens minnesskrift från 1926 i fyra band. I princip alla privata järnvägar i Sverige var medlemmar i denna förening. Jag har inte tillgång till skriften nu, men jag kan kontrollera den i kväll. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.42 (CEST)
- Jag tror att huvudskälet till att man skriver med versal är att järnvägarna förkortas. Typ KNJ i fallet ovan. Jag tror de flesta skulle tycka att det såg konstigt ut med KNj. Men alla banor förkortas inte på det viset och man kan faktiskt förkorta med versaler även om ordet delvis skrivs med gemener (VSB = Västra stambanan, SHL = Svenska hockeyligan o.s.v.)/Machatjkala (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.58 (CEST)
- Det spelar kanske inte stor roll för hur det bör skrivas i artikeln men 1874 var det troligen Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag. Det är i slutet av 1800-talet man börjar ändra stavningen. Att den modernare finns i ugglan är alltså inte konstigt. Järnvägsbolaget skulle ju själva ha kunnat tänkas ha hållt kvar vid den gamla stavningen men det är ju inte särskilt troligt. Däremot är det ju inte otroligt att ibland fortsatt använda den.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 09.39 (CEST)
- @Annika64: Namn versaliseras, medan begrepp som versaliseras i engelskan INTE versaliseras i svenskan. Beträffande järnvägarna verkar artikelnamnet här vara i en vägkorsning
. "Krylbo-Norbergs Järnväg" reagerar min läshjärna negativt på, eftersom järnväg inte är någon namn. Jag vill se "Krylbo-Norbergs järnväg". MEN om det anspelar på en namngivning så blir, som jag ser det, även "Krylbo-Norbergs Järnväg" möjlig. Då skulle jag föredra att det i löpande text ändå står "Krylbo-Norbergs järnväg", men att företagsnamnet skrivs ut, som det namn det faktiskt är, t.ex. "Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag". Deryni (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 10.24 (CEST)
- Om namnet på bolaget från början var Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag - vilket är högst sannolikt - vore det korrekt att i brödtexten skriva "Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag bildades 1872", men ändå namnge artikeln med gement j, eftersom alla hittills tillgängliga förtroendeingivande källor skriver så. Men jag tycker vi skall invänta Användare:Stigfinnares eventuella fynd i Svenska Järnvägsföreningens minnesskrift och se vad det kan tillföra diskussionen. /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 10.35 (CEST)
- Värt att notera i sammanhanget är att en privat järnväg i vissa avseenden ansågs vara ett eget rättssubjekt, skiljt från ägaren, som kunde vara en juridisk eller en fysisk person. Om exempelvis det ägande bolaget gick i konkurs, fanns det en lag som förhindrade att kvarlåtenskapen i en järnväg skingrades. En järnväg fick endast försäljas som en sammanhållen enhet. Man ska därför skilja på namngivningen av järnvägen och namnet på det ägande bolaget. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 10.46 (CEST)
- Jag noterar dock att Gotlandståget och järnvägshistoriska skrifter nästan alltid använder versaler när de skriver ut namnen på de äldre järnvägsbolagen - Gotlands Järnväg (GJ), Slite-Roma Järnväg (SIRJ), Klintehamn-Roma Järnväg (KIRJ), Roma-Hemse Järnväg (RHJ), Romehamn-Hemse Järnväg (RHJ), Sydvästra Gotland Järnväg (SGJ) (Gotlandstågets hemsida skriver dock Visby – Västerhejde järnväg (VVJ) där bolaget hette Trafik AB Visby-Västerhejde). Om man däremot tittar på originaldokument används vanligen gemener, om man bortser från de allra äldsta dokumenten, men då skrivs ju också vanligen namnet Jernväg och inte Järnväg.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 11.00 (CEST)
- Intressant! Gotlandståget är en förening [7] och borde höra till samma kategori som järnvägsentusiasterna, liksom t.ex. Museiföreningen Anten-Gräfsnäs Järnväg [8] - så här finns uppenbarligen en tradition bland järnvägsentusiaster åtminstone. Samma gäller kanske järnvägshistoriska skrifter, som ofta också borde vara skrivna av entusiaster. - Vilka järnvägshistoriska skrifter är det du hänvisar till, Användare:FBQ? /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 11.23 (CEST)
- (Redigeringskonflikt) Det är vanligt att folk blandar ihop järnväg och ägande bolag. Det ägande bolaget kunde ha ett namn som avvek från benämningen på banan och även ändra namn till exempel efter en konkurs, utan att benämningen på järnvägen förändrades. Banor kunde också slås samman, till exempel som Malmö-Tomelilla järnväg och Simrishamn-Tomelilla järnväg till Malmö-Simrishamns järnväg, utan att detta avspeglades i bolagets namn, som förblev Malmö-Tomelilla Järnvägs AB eller senare Malmö Järnvägars AB. /Annika (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 11.09 (CEST)
- Jag noterar dock att Gotlandståget och järnvägshistoriska skrifter nästan alltid använder versaler när de skriver ut namnen på de äldre järnvägsbolagen - Gotlands Järnväg (GJ), Slite-Roma Järnväg (SIRJ), Klintehamn-Roma Järnväg (KIRJ), Roma-Hemse Järnväg (RHJ), Romehamn-Hemse Järnväg (RHJ), Sydvästra Gotland Järnväg (SGJ) (Gotlandstågets hemsida skriver dock Visby – Västerhejde järnväg (VVJ) där bolaget hette Trafik AB Visby-Västerhejde). Om man däremot tittar på originaldokument används vanligen gemener, om man bortser från de allra äldsta dokumenten, men då skrivs ju också vanligen namnet Jernväg och inte Järnväg.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 11.00 (CEST)
- Värt att notera i sammanhanget är att en privat järnväg i vissa avseenden ansågs vara ett eget rättssubjekt, skiljt från ägaren, som kunde vara en juridisk eller en fysisk person. Om exempelvis det ägande bolaget gick i konkurs, fanns det en lag som förhindrade att kvarlåtenskapen i en järnväg skingrades. En järnväg fick endast försäljas som en sammanhållen enhet. Man ska därför skilja på namngivningen av järnvägen och namnet på det ägande bolaget. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 10.46 (CEST)
- Om namnet på bolaget från början var Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag - vilket är högst sannolikt - vore det korrekt att i brödtexten skriva "Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag bildades 1872", men ändå namnge artikeln med gement j, eftersom alla hittills tillgängliga förtroendeingivande källor skriver så. Men jag tycker vi skall invänta Användare:Stigfinnares eventuella fynd i Svenska Järnvägsföreningens minnesskrift och se vad det kan tillföra diskussionen. /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 10.35 (CEST)
- @Annika64: Namn versaliseras, medan begrepp som versaliseras i engelskan INTE versaliseras i svenskan. Beträffande järnvägarna verkar artikelnamnet här vara i en vägkorsning
- Det spelar kanske inte stor roll för hur det bör skrivas i artikeln men 1874 var det troligen Krylbo-Norbergs Jernvägs Aktiebolag. Det är i slutet av 1800-talet man börjar ändra stavningen. Att den modernare finns i ugglan är alltså inte konstigt. Järnvägsbolaget skulle ju själva ha kunnat tänkas ha hållt kvar vid den gamla stavningen men det är ju inte särskilt troligt. Däremot är det ju inte otroligt att ibland fortsatt använda den.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 09.39 (CEST)
- Jag tror att huvudskälet till att man skriver med versal är att järnvägarna förkortas. Typ KNJ i fallet ovan. Jag tror de flesta skulle tycka att det såg konstigt ut med KNj. Men alla banor förkortas inte på det viset och man kan faktiskt förkorta med versaler även om ordet delvis skrivs med gemener (VSB = Västra stambanan, SHL = Svenska hockeyligan o.s.v.)/Machatjkala (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.58 (CEST)
- Nordisk familjebok skriver konsekvent med gement j. En viktig källa som bör undersökas är Svenska Järnvägsföreningens minnesskrift från 1926 i fyra band. I princip alla privata järnvägar i Sverige var medlemmar i denna förening. Jag har inte tillgång till skriften nu, men jag kan kontrollera den i kväll. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.42 (CEST)
- Om man bara går efter moderna ortografiska regler så bör järnväg skrivas med gemena bokstäver. Av det som Ascilto har grävt fram så verkar det också vara så namnen skrevs även ursprungligen. Jag ser därför ingen anledning att använda versal. /ℇsquilo 7 augusti 2019 kl. 08.26 (CEST)
- (Redigeringskonflikt) Jag tänkte först att "Krylbo-Norbergs järnväg" var beskrivningen medan "Krylbo-Norbergs Järnväg" var egennamnet bildat av namnet på bolaget som i min tanke borde ha varit "Krylbo-Norbergs Järnvägsaktiebolag". Men det var fel tänkt. Redan i artikeln skrivs "järnvägsaktiebolag" med gement j. Det riktiga måste vara att som alltid gå till källorna. Sveriges statskalender skriver genomgående med gement j, både för järnvägarna och för aktiebolagen [2]. Jag tror då att bruket av versaler från början härrör från förkortningen KNJ, då kan det kännas följdenligt att använda versalt J. För Wikipedias del kan jag tänka mig att bruket av versaler har sitt ursprung i att de ursprungliga källorna förmodligen var järnvägsentusiasters webbsidor. Nu finns inte alla kvar, men "Historiskt om Svenska Järnvägar" (redan namnet på sajten avslöjar en faiblesse för versaler) skriver konsekvent med versaler [3] liksom järnväg.net [4]. Som vanligt tycker jag att vi skall följa den mest auktoritativa källan och inte bruket hos enskilda entusiaster som f.ö. inte anger sina källor. Bruket av versalt J framstår alltså som en av alla våra barnsjukdomar som vi fortfarande dras med. Jag håller alltså på statskalendern. För säkerhets skull kollade jag hur NE skriver och de använder också gemener [5] liksom faktiskt även Ugglan [6]. Därmed är saken avgjord för min del: Alla auktoritativa källor säger gement j. /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 08.16 (CEST)
Notera speciellt "paret" Munkedals Jernväg / Munkedals Järnväg. --Larske (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 11.54 (CEST)
- @Ascilto: några är Kortfattad historik över Gotlands Järnväg (1969), Gotlands Järnvägar (1978), Gotlands Järnväg i konkurrensen tidevarv (1997). Jag uppfattar att man nog i allmänhet när man menar järnvägarna lika ofta syftar på bolagen som bedrev trafik på dem, det finns ju även en separat artikel om Gotlands järnvägar som handlar om det statliga bolaget som bedrev trafiken efter 1947. Sedan konstaterar jag att bolaget i sin tidtabell 1948 faktiskt skrev namnet Gotlands Järnvägar.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 12.17 (CEST)
- Det är högst tveksamt om bolaget "Gotlands järnvägar" existerat; SJK nämner inget om detta. Staten verkar ha förvärvat aktiemajoriteten i Gotlands Järnvägs AB 1 juli 1947 och detta bolag arrenderande Klintehamn-Roma Järnväg och Slite-Roma Järnväg fram till 1 juli 1948, då allt uppgick i SJ. /Annika (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 17.57 (CEST)
- Jag har tittat i Svenska Järnvägsföreningens minnesskrift nu, och så långt som jag har kontrollerat, skriver de samtliga järnvägars namn med gement j, exempelvis Norra Södermanlands järnväg. Därmed anser jag att saken är avgjord. Intressant nog skriver de dock sitt eget namn med versalt J. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 18.11 (CEST)
- Det är högst tveksamt om bolaget "Gotlands järnvägar" existerat; SJK nämner inget om detta. Staten verkar ha förvärvat aktiemajoriteten i Gotlands Järnvägs AB 1 juli 1947 och detta bolag arrenderande Klintehamn-Roma Järnväg och Slite-Roma Järnväg fram till 1 juli 1948, då allt uppgick i SJ. /Annika (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 17.57 (CEST)
- @Ascilto: några är Kortfattad historik över Gotlands Järnväg (1969), Gotlands Järnvägar (1978), Gotlands Järnväg i konkurrensen tidevarv (1997). Jag uppfattar att man nog i allmänhet när man menar järnvägarna lika ofta syftar på bolagen som bedrev trafik på dem, det finns ju även en separat artikel om Gotlands järnvägar som handlar om det statliga bolaget som bedrev trafiken efter 1947. Sedan konstaterar jag att bolaget i sin tidtabell 1948 faktiskt skrev namnet Gotlands Järnvägar.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 12.17 (CEST)
- Tryckta NE verkar använda versalt J för de flesta järnvägar som nämns i deras artikel om järnväg, också på nätet skriver de "Köping–Hults Järnväg" i det som kan läsas gratis av samma artikel. Den enda artikel jag hittar om en specifik svensk järnväg (bortsett från några X-banan) är Östra Södermanlands Järnväg med versal. F.d. 82.212.68.183 (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 18.47 (CEST)
- Jag måste erkänna att jag läste NE:s järnvägsartikel slarvigt och väldigt fort. Jag nöjde mig med att första förekomsten av Bergslagernas järnväg skrevs med gement j, men du har rätt i att de för övrigt benämner de enskilda järnvägarna med versalt J och i deras tabell över de största enskilda järnvägsföretagen skrivs även Bergslagernas Järnväg med versalt J. Jag tycker fortfarande vi skall följa Statskalendern och Järnvägsföreningens minnesskrift. /Ascilto (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 19.14 (CEST)
- Ja, nu när jag tittade lite mer på sidan Gotlands järnväg så ser jag ju att just den artikeln i inledningen tydligt skriver att den handlar om bolaget, så i det fallet känns Gotlands Järnväg, Gotlands Järnvägs AB eller Gotlands Järnvägsaktiebolag som lämpligare än nuvarande namn.FBQ (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 22.30 (CEST)
- Formuleringen i början av artikeln är ett typiskt exempel på att artikelförfattaren inte har förstått distinktionen mellan en järnväg och ett bolag som äger en järnväg. Artiklar om det sistnämnda är sällan relevant. Det är ju järnvägen i sig som är intressant. För övrigt noterade jag också när jag kontrollerade i Svenska Järnvägsföreningens skrift att de även uppgav det ägande bolagets namn för respektive järnväg, och de exempel jag såg så skrev de ordet järnväg eller järnvägsaktiebolag med gement j. För övrigt så har ju ägarna skiftat med åren för en del banor. Se artikeln Höör-Hörby Järnväg som är ett bra exempel på detta. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 23.18 (CEST)
- I artikeln om Gotlands järnväg sammanblandas bana och ägande bolag från början, eftersom bansignaturerna, i detta fall GJ, syftade på banorna, inte på de ägande bolagen. De enskilda järnvägarnas ägarbolag kunde skifta, men det medförde inte några förändringar av bansignaturerna. /Annika (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 06.31 (CEST)
- Jag är tveksam till att hävda att bolagen som trafikerade järnvägarna inte skulle vara relevanta. Jag är också lite tveksam till att vara så rigorös vad gäller tolkningen att artiklarna inte kan handla om bolagen bara för att flera olika bolag trafikerat bandelarna. Så har vi inte gjort inom andra områden. Skultuna Messingsbruk anges handla om ett bolag, i själva verket är det massor med bolag det handlar om Reijmyre glasbruk redovisar också dagens bolags statistik, men även här handlar det ju i själva verket om ett flertal olika bolag. Men visst, om det är viktigt kan man ju alltid ha bandelarna som huvudfokus.FBQ (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 09.38 (CEST)
- Ett artikel av denna typ bör ha banan som huvudfokus, men givetvis kan man i historiken skriva när det bolag som anlade banan bildades, när detta erhöll koncession för olika bandelar etc. Om det ursprungliga bolaget exempelvis gick i konkurs och ett nytt bildades kan även detta tas upp i banans historik. De ägande bolagen torde dock sällan vara relevanta för egna artiklar. /Annika (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 10.02 (CEST)
- Jag är tveksam till att hävda att bolagen som trafikerade järnvägarna inte skulle vara relevanta. Jag är också lite tveksam till att vara så rigorös vad gäller tolkningen att artiklarna inte kan handla om bolagen bara för att flera olika bolag trafikerat bandelarna. Så har vi inte gjort inom andra områden. Skultuna Messingsbruk anges handla om ett bolag, i själva verket är det massor med bolag det handlar om Reijmyre glasbruk redovisar också dagens bolags statistik, men även här handlar det ju i själva verket om ett flertal olika bolag. Men visst, om det är viktigt kan man ju alltid ha bandelarna som huvudfokus.FBQ (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 09.38 (CEST)
- I artikeln om Gotlands järnväg sammanblandas bana och ägande bolag från början, eftersom bansignaturerna, i detta fall GJ, syftade på banorna, inte på de ägande bolagen. De enskilda järnvägarnas ägarbolag kunde skifta, men det medförde inte några förändringar av bansignaturerna. /Annika (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 06.31 (CEST)
- Formuleringen i början av artikeln är ett typiskt exempel på att artikelförfattaren inte har förstått distinktionen mellan en järnväg och ett bolag som äger en järnväg. Artiklar om det sistnämnda är sällan relevant. Det är ju järnvägen i sig som är intressant. För övrigt noterade jag också när jag kontrollerade i Svenska Järnvägsföreningens skrift att de även uppgav det ägande bolagets namn för respektive järnväg, och de exempel jag såg så skrev de ordet järnväg eller järnvägsaktiebolag med gement j. För övrigt så har ju ägarna skiftat med åren för en del banor. Se artikeln Höör-Hörby Järnväg som är ett bra exempel på detta. Stigfinnare (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 23.18 (CEST)
Förslag till länkar inom Wikipedia[redigera | redigera wikitext]
Jag föreslår att vi, till och med gör det till ett arbetssätt, inkludera länkar (inom Wikipedia) till artiklar (som är mer huvudsakliga) i till exempel artiklar om personer. Till exempel i avsnittet Se även. Om det handlar om en svensk politiker att man länkar till artikeln Politik i Sverige i avsnittet Se även. Det går säkert att förfina arbetet kring länkar som länkar inom Wikipedia (menar inte utanför). Man bör till exempel alltid ha länk till svenskar om det står till exempel svensk politiker. Vi bör arbeta målmedvetet kring detta. Hur upplever ni andra sakfrågan? --Vannucci (diskussion) 2 augusti 2019 kl. 23.58 (CEST)
- Just denna typ av länkar har vi sedan länge upphört med. "Se även" skall endast användas i nödfall. Själv kommer jag även framgent att rensa flitigt under den rubriken och om möjligt stryka den helt. Tostarpadius (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 03.55 (CEST)
- I nödfall håller jag inte med om. Jag tycker att "Se även"-länkar kan vara nog så betydelsefulla, i synnerhet på sidor som inte innehåller så mycket detaljinformation som förgreningssidor. /ℇsquilo 3 augusti 2019 kl. 13.04 (CEST)
- "Se även" kan vara en god hjälp vid läsning, men bör nog användas med viss försiktighet för att inte missbrukas. Deryni (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 20.28 (CEST)
- Relevanta wikilänkar ska i första hand arbetas in i brödtexten i artiklar. När det inte går kan länkarna läggas under "Se även" tills vidare. Men om det handlar om att lägga in samma länk i många "Se även"-avsnitt bör man nog ta upp det enskilda fallet för diskussion och söka medhåll först. Ett alternativ är att skapa en navigationsmall som innehåller länken. Då blir det möjligt att lägga in mallen i många artiklar. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 6 augusti 2019 kl. 16.11 (CEST)
- Så, borde länkarna under Klovaskär#Se även utformas på något annat sätt? /ℇsquilo 7 augusti 2019 kl. 08.34 (CEST)
- Det är korrekt angivet eftersom det är en förgreningssida. Vid behov kan man även komplettera länkarna under "Se även" med information, så att det blir tydligare. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 8 augusti 2019 kl. 01.56 (CEST)
- Förgreningssidor följer andra regler än artiklar. När jag talar om nödfall menar jag just det Kyllo skriver ovan, att länkar i första hand skall förekomma i själva texten. Endast de som inte kan arbetas in där men ändå är av intresse för ämnet bör stå under "Se även". Navigationsmallar är något annat. De har många förtjänster. Tostarpadius (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 18.53 (CEST)
- Det är korrekt angivet eftersom det är en förgreningssida. Vid behov kan man även komplettera länkarna under "Se även" med information, så att det blir tydligare. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 8 augusti 2019 kl. 01.56 (CEST)
- Så, borde länkarna under Klovaskär#Se även utformas på något annat sätt? /ℇsquilo 7 augusti 2019 kl. 08.34 (CEST)
- Relevanta wikilänkar ska i första hand arbetas in i brödtexten i artiklar. När det inte går kan länkarna läggas under "Se även" tills vidare. Men om det handlar om att lägga in samma länk i många "Se även"-avsnitt bör man nog ta upp det enskilda fallet för diskussion och söka medhåll först. Ett alternativ är att skapa en navigationsmall som innehåller länken. Då blir det möjligt att lägga in mallen i många artiklar. /Kyllo (f.n. fadder)|kontakt| 6 augusti 2019 kl. 16.11 (CEST)
- "Se även" kan vara en god hjälp vid läsning, men bör nog användas med viss försiktighet för att inte missbrukas. Deryni (diskussion) 3 augusti 2019 kl. 20.28 (CEST)
- I nödfall håller jag inte med om. Jag tycker att "Se även"-länkar kan vara nog så betydelsefulla, i synnerhet på sidor som inte innehåller så mycket detaljinformation som förgreningssidor. /ℇsquilo 3 augusti 2019 kl. 13.04 (CEST)
Hur konstruerar man en släkt på bästa sätt?[redigera | redigera wikitext]
Hur sjutton konstruerar man en släkt på bästa sätt? Jag vill skapa en släktartikel om Walton och jag har trilskat med det ett tag nu utan att få till det på ett bra sätt. Först använde jag mig av ett traditionellt släktträd som jag hittade i nån släktartikel men den blev för stor både horisontellt och vertikalt eftersom släkten relevans uppstod av två bröder Sam Walton och Bud Walton. Sen ska även deras fruar, barn, barnbarn och framtida generationer samt ingifta med mera i trädet. Den idén slängdes i papperskorgen och jag provade då på en släktlista men då stötte jag på problem hur man ska sätta till exempel make och maka (Sam Walton och Helen Walton), på samma rad eller raden under, för att sen sätta deras barn under dem? Så hur ska man göra på bästa sätt? DIEXEL (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 15.09 (CEST)
- Om det finns grenar som kan ses som någorlunda standard (t.ex. de som utgår från bröderna) så kan man dela upp det på flera träd. Men med bara tre generationer borde det inte vara något problem med ett träd där generationerna ordnas horisontellt. Se t.ex. en:Walton family.
- andejons (diskussion) 7 augusti 2019 kl. 15.39 (CEST)
Släktträd är inte något nytt på svenska wikipedia, och det finns en relativt fast tradition hur sådana konstrueras.Generellt bör man inte belasta trädet med information, som presenteras bättre i biografierna. Personer och släktgrenar som inte är relevanta för en biografi tas bara med om de kopplar samman encyklopediskt relevanta personer. Några exempel:
- Rodhe (släkt) innehåller ett träd med 9 generationer
- Ekman (skådespelarsläkt) innehåller ett träd, där personer har haft barn i flera äktenskap.
- Kennedyklanen är ett amerikanskt exempel som inte behöver förklaras.
För den amerikanska Waltofamiljen har jag tillåt mig att skapa följande träd, som kan placeras in i en ännu inte skriven artikel om Walton (släkt):
Släktträd
- Sam Walton (1918–1992), affärsman och medgrundare till Walmart, gift med Helen Walton (1919–2007), filantrop
- S. Robson Walton (född 1944), företagsledare
- John T. Walton (1946–2005), företagsledare, gift med Christy Walton (född 1949), filantrop
- Lukas Walton (född 1985), riskkapitalist och filantrop
- Jim Walton (född 1948), företagsledare
- Alice Walton (föd 1949), filantrop
- Bud Walton (1921–1995), affärsman och medgrundare till Walmart
- Ann Walton Kroenke (född 1948), entreprenör och filantrop, gift med Stan Kroenke (född 1947), entreprenör
- Josh Kroenke (född 1980), företagsledare
- Nancy Walton Laurie (född 1951), affärskvinna, entreprenör och filantrop
- Ann Walton Kroenke (född 1948), entreprenör och filantrop, gift med Stan Kroenke (född 1947), entreprenör
Trädet är skapat från den alfabetiskt sorterade listan på grensidan Walton och upplysningar i biografierna. Det kan diskuteras om alla filantroperna förtjänar denna beteckning. Gifta personer har placerats under samma punkt, vilket verkar vara minst kontroversiellt. Detta till skillnad från Ekman (skådespelarsläkt). Vilket som är bäst, varierar från fall till fall.
Med det valda systemet blir ordningsföljden på namnen densamma som i traditionella släktkalendrar, till exempel Gustaf Elgenstierna: Den introducerade svenska adelns ättartavlor (1925–1936), som har legat till grund för genealogierna på Adelsvapen-Wiki. Roufu (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 07.55 (CEST)
- Roufu: Ok. Tack. Jag får kolla på det. DIEXEL (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 23.38 (CEST)
Statistik[redigera | redigera wikitext]
Enligt sidan Wikipedia:Statistik/Statistik fick vi drygt 2 500 nya artiklar under första halvan av 1 augusti dygnet, detta betyder att det bör finnas fler än 2 500 nya artiklar registrerade i listan Special:Nya sidor. Men det gör det inte. Vilken lista räknar fel? Man kanske behöver se över vad som räknas som artiklar i dessa listor. Voyager85 (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 16.42 (CEST)
- Det måste vara något fel på statistiken den dagen, alla andra dagar visar betydligt färre nya artiklar. Thoasp (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 17.43 (CEST)
- Om det nu är ett fel, så kvarstår det och var inte något tillfälligt. Voyager85 (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 17.59 (CEST)
- Ett av kraven för att räknas som artikel är att sidan har en wikilänk. Ibland har varit problem med att länkar inte sparats i databasen (phab:T117679). Det är möjligt att något gjordes 1 augusti så att de saknade länkarna sparades i databasen. I så fall ökade antalet artiklar i statistiken utan att nya sidor skapades. Mer normala sätt för ökning av antal artiklar utan att nya sidor skapas är:
- återställning av raderade sidor,
- flyttar till artikelnamnrymden från andra namnrymder,
- omdiringeringar som görs om till artiklar,
- sidor utan länkar kan wikifieras så de får länkar.
- De två första skulle man se i raderings- och flyttloggarna. Den tredje kräver en hel del arbete för 2000 artiklar. Den sista är inte lika mycket arbete, men det borde setts av någon som har koll på sidor utan länkar eller som just då bevakade senaste ändringar. EnDumEn ✍ 9 augusti 2019 kl. 18.19 (CEST)
- Jag följer SÄ 24/7 och det har inte funnits någon så stor anhopning av artiklar på så kort tid. så 3 är också uteslutetYger (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 18.21 (CEST)
- Wikipedia:Projekt Fredrika har botskapat artiklar om öar ungefär då, kanske det är källan.Yger (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 18.28 (CEST)
- Jag följer SÄ 24/7 och det har inte funnits någon så stor anhopning av artiklar på så kort tid. så 3 är också uteslutetYger (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 18.21 (CEST)
Strategi arbetet närmar sig en uppsättning rekommendationer[redigera | redigera wikitext]
Preliminära finns på meta:Strategy/Wikimedia movement/2018-20/Recommendations och kommer nu diskuteras på Wikimania nästa vecka (som ju är i Stockholm). Jag tycker det är lite svårt tränga igenom, och delar känns flummiga och mer riktade mot de stora språkversionerna än mindre som vår. Men som jag tolkar det är det två saker som lyser igenom
- Splittra upp WMF i USA och ha de avlönade resurserna spridda i världen med 50% i länder i Global South (men det kräver ju en samordnande funktion som väl då är kvar i SF)
- 100% fokus på Code of Conduct som även kommer tydliggöras i Terms of Use. Det kommer då även ställas högre krav på funktionärer (=administratörer) och processer för conflict resolution. Vi har ju redan årliga omval och det fungerar ju Ok med vår enkla rutin med WP:KAW. Men kanske kan det krävas att admins visar det gått någon form av utbildning (on-line kurs?) och kanske det krävs vi har en mer explicit beskriven process för konflikthantering (även om det i praktiken fungerar som idag), inklusive speciella utpekade ansvariga att detta fungerar. Jag ser inte några problem i allt detta, vi kan behålla allt bra som redan fungerar men ha detta beskrivet bättre och mer formellt inklusive ha några som har utpekat ansvar för processen.
Yger (diskussion) 10 augusti 2019 kl. 19.29 (CEST)
Metro läggs ned – länkar försvinner?[redigera | redigera wikitext]
Vad innebär det faktum att Metro nu även lägger ned sin återstående nätutgåva för svwp? Gissningsvis har vi massvis med källänkar till denna tidning som nu riskerar att bli döda länkar. Ska man förlita på att Internet Archive har fångat upp det mesta eller finns det något annat sätt att säkra dessa källänkar? /FredrikT (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 09.32 (CEST)
- Kan inte en bot dubbelkolla alla metrokällor att de har arkiverats? Adville (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 09.43 (CEST)
- En sökning på Wayback Machine visar att Metro.se i skrivande stund blivit indexerad av dem 7 904 gånger, med start 21 december 1996 (första numret av Metro utkom 13 februari 1995) och till och med dags dato: web.archive.org/web/*/metro.se. Idén med att använda en bot för dubbelkoll av "vårt" material är inte alls dum, men kanske kan man helt enkelt också vända sig till Internet Archive och fråga? –Tommy Kronkvist (diskussion), 12 augusti 2019 kl. 14.50 (CEST).
- Här är alla våra länkar till metro.se. 578 stycken får jag det till. ♥Ainali diskussionbidrag 12 augusti 2019 kl. 15.54 (CEST)
- Därtill finns 206 länkar med protokollet https. --Larske (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 16.12 (CEST)
- Här är alla våra länkar till metro.se. 578 stycken får jag det till. ♥Ainali diskussionbidrag 12 augusti 2019 kl. 15.54 (CEST)
- En sökning på Wayback Machine visar att Metro.se i skrivande stund blivit indexerad av dem 7 904 gånger, med start 21 december 1996 (första numret av Metro utkom 13 februari 1995) och till och med dags dato: web.archive.org/web/*/metro.se. Idén med att använda en bot för dubbelkoll av "vårt" material är inte alls dum, men kanske kan man helt enkelt också vända sig till Internet Archive och fråga? –Tommy Kronkvist (diskussion), 12 augusti 2019 kl. 14.50 (CEST).
Hello all,
Sorry for writing this message in English, feel free to help translate :)
Currently and since Wikipedia articles and Wikidata items have been connected, the link “Wikidata item” appears on the menu column, in the section “Tools”.
However, many editors from various projects told us that it would make more sense to have the link in the “In other projects” section, since Wikidata is one of the Wikimedia projects and the Wikidata item link doesn’t really belong to the list of special pages.
This is why we are going to change the position of the link, on August 22nd for all Wikipedias and August 21st for all the other projects. After this date, you will find the “Wikidata item” link in the “In other projects” section.
In some cases, for example on help and meta pages, the section may contain two links to Wikidata, for example on Wikipedia:Hjälp where there will be the “Wikidata” link (linking to d:Help:Contents) and the “Wikidata item” link (linking to d:Q914807).
If you want to know more about the previous discussions or mention a bug or an issue, please add a comment to the related Phabricator task. If you want to reply to me onwiki, please ping me so I don’t miss your message.
Thanks for your understanding, Lea Lacroix (WMDE) (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 11.53 (CEST)
- @Lea Lacroix (WMDE): a couple of questions:
- Is this what you are saying? Or is there some other "In other projects section"? Many articles in Swedish Wikipedia have an empty "På andra projekt" section, meaning that the change will add an extra "heading row" and "section divider" and thus making the left hand menu longer, correct?
- I guess the link text "Wikidataobjekt" ("Wikidata object" in Swedish) should be replaced by just "Wikidata", correct?
- Will there be a nice "Wikidata icon", like
, to the left of the link, making it similar to other project (Commons, Wikispecies,...)?
- Will the keyboard shortcut (ALT+SHIFT+G) still work after the move?
--Larske (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 13.09 (CEST)
- Thanks for your questions!
- Yes, it's this section we're talking about
- For now it's going to stay with the same title,"Wikidata item" in English and its existing translations
- The icons are not part of the original extension, I don't see them happening on other wikis, I guess that's something fancy that was added to sv.wp :)
- I don't know, let me ask in the ticket.
- Lea Lacroix (WMDE) (diskussion) 8 augusti 2019 kl. 13.45 (CEST)
- Kan inte påstå att jag förstår motivet till den här ändringen alls. Det är skillnad på Wikidatas databas och övrigt innehåll och det tycker jag ska reflekteras i vänsterspalten. IP 62.20.170.74 (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 10.48 (CEST)
- @Lea Lacroix (WMDE): My wish is that the Wikidata Qnumber gets visible. Today if you access other sites you can see the Qnumber but not in Wikipedia articles. As one nice pattern is to use the Qnumber as the key for new sites like bloodhound-tracker we should make it easy for the reader to confirm that he/she is reading the same page that has Qnumber xxxx. Examples were we find the Qnumber in the article
- MOMA artist page Yayoi Kusama you find the Wikidata Qnumber
- bloodhound-tracker Carl Linnaeus displays the Qnumber and also have it in the URL bloodhound-tracker.net/Q1043 Carl Linnaeus
- naturalist.org About tab Wikidata: Q503978
- VIAF Carl Linne WKP Q1043
- - Salgo60 (diskussion) 13 augusti 2019 kl. 11.19 (CEST)
- @Lea Lacroix (WMDE): My wish is that the Wikidata Qnumber gets visible. Today if you access other sites you can see the Qnumber but not in Wikipedia articles. As one nice pattern is to use the Qnumber as the key for new sites like bloodhound-tracker we should make it easy for the reader to confirm that he/she is reading the same page that has Qnumber xxxx. Examples were we find the Qnumber in the article
- Kan inte påstå att jag förstår motivet till den här ändringen alls. Det är skillnad på Wikidatas databas och övrigt innehåll och det tycker jag ska reflekteras i vänsterspalten. IP 62.20.170.74 (diskussion) 9 augusti 2019 kl. 10.48 (CEST)
Problem med att se flaggor i artiklar?[redigera | redigera wikitext]
Är det bara jag som upplever problem att se flaggor i vissa artiklar? Jag ser t.ex inte Finlands flagga i Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1993 eller Färöarnas flagga i Färöarna. \\\D.S.Skåningen (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 16.20 (CEST)
- Jag skulle tro det är plattformsrelaterat. Jag har inga problem med att se dem – varken på min laptop (Windows 10) eller min mobil (Android 9). Hur det är med äldre OS vet jag iofs inte; har det skett någon Wikipediaförändring nyligen som äldre OS inte klarar av? Någon som vet? / TernariusD 12 augusti 2019 kl. 16.45 (CEST)
- Vet inte om det kan ha att göra med mitt konto att göra? Kollade utloggad (på mobilen och i inkognito på datorn, använder chrome på datorn), och där kan jag se flaggorna. \\\D.S.Skåningen (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 16.58 (CEST)
- Kan det möjligtvis ha något att göra med dina inställningar? Jag tänker närmast på Filer (under Utseende), där kan en ju ange storleksgränser för bilder. Fast det skall tydligen främst (bara?) gälla filbeskrivningssidor. Eller använder du något mindre vanligt skin? / TernariusD 12 augusti 2019 kl. 18.15 (CEST)
- Det låter som om det skulle kunna vara problem med webbläsarens cache. Har du provat att tömma den? --Mgr (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 22.57 (CEST)
- @Mgr: Verkar ha varit det som var problemet, kan se flaggorna nu. Var lite konstigt att det hände några flaggor bara, samt att det var drygt. Tack för hjälpen iallafall
. \\\D.S.Skåningen (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 23.55 (CEST)
- @Mgr: Verkar ha varit det som var problemet, kan se flaggorna nu. Var lite konstigt att det hände några flaggor bara, samt att det var drygt. Tack för hjälpen iallafall
- Det låter som om det skulle kunna vara problem med webbläsarens cache. Har du provat att tömma den? --Mgr (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 22.57 (CEST)
- Kan det möjligtvis ha något att göra med dina inställningar? Jag tänker närmast på Filer (under Utseende), där kan en ju ange storleksgränser för bilder. Fast det skall tydligen främst (bara?) gälla filbeskrivningssidor. Eller använder du något mindre vanligt skin? / TernariusD 12 augusti 2019 kl. 18.15 (CEST)
- Vet inte om det kan ha att göra med mitt konto att göra? Kollade utloggad (på mobilen och i inkognito på datorn, använder chrome på datorn), och där kan jag se flaggorna. \\\D.S.Skåningen (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 16.58 (CEST)
Veckans tävling - Källor 2019 III[redigera | redigera wikitext]
Bättre sent än aldrig – Veckans tävling Källor 2019 III har just startat. Var med och förbättra Wikipedias trovärdighet!--Historiker (diskussion) 12 augusti 2019 kl. 22.26 (CEST)
Salvinorin i mängder[redigera | redigera wikitext]
Salvinorin-gruppen innehåller ett antal kemiska ämnen från A och framåt. De med högre bokstav har flaggats som bristfälliga och jag håller med. Mitt förslag är att de helt enkelt omdirigeras till grupp-sidan. Stubbarna har inte förbättrats sedan 1 maj. Är det värt att putsa på texten eller håller ni med om att de enskilda artiklarna kan skrotas tills det kommit fram mer av värde? Givetvis behålls A-artikeln och WD-objekten. -- JAGulin (diskussion) 14 augusti 2019 kl. 15.22 (CEST)
- instämmer, och så är det gjort på andra språkversioner.Yger (diskussion) 14 augusti 2019 kl. 15.39 (CEST)
- Fixat. Tills vidare lät jag Salvinorin B stå kvar som artikel, få se om det ändras framöver. -- JAGulin (diskussion) 17 augusti 2019 kl. 23.32 (CEST)
Skriva om Youtubers[redigera | redigera wikitext]
Jag har under senaste tiden funderat över huruvida Youtube-personligheter och större kanaler bör medtas på Wikipedia. Å ena sidan förstår jag om de allra flesta så kallade Youtubers upplever en kort tid av kändisskap, men sedan försvinner, varför de heller inte platsar i uppslagsverket. Men å andra sidan finns det de facto Youtube-personligheter och kanaler som är tämligen unika; ett exempel är pianisten Vinheteiro, med över fyra miljoner prenumeranter och som sägs leda värdens största pianoskola på nätet. Är sådana här kanaler och personligheter av intresse för uppslagsverket? Lantgård (diskussion) 17 augusti 2019 kl. 22.50 (CEST)
- En Bybrunnen-diskussion om Youtubers och relevans från oktober 2017 finns här
- --Larske (diskussion) 17 augusti 2019 kl. 23.06 (CEST)